natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Experiment results indicated that the most efficient fertilizer for half – highbush blueberry is Biolan 4 1 2, which provided vital growth, high yield (1222,3 g/bush) and also increased the fruit anthocyanin content (113,2 mg/100 g).
Orgaaniline väetis tagas taimede vitaalse kasvu ja hea saagikuse (1222,3 g/taim) ning omas positiivset mõju viljade antotsüaanide sisaldusele (113,2 mg/100 g).
Tõnisson‟s house, Eerika, Tartu, Estonia Experiment was carried out on the territory of OÜ Hiie Talu near Ilmatsalu village, Tartu, Estonia.
Uurimustööks vajalik materjal koguti 2011. aastal OÜ Hiie Talu territooriumil läbi viidud poolkõrge mustika sordi ’Northblue’ katselt, mis asub Ilmatsalu külas, Tähtvere vallas, Tartu maakonnas.
As it is a prototype, which first installation was in the Netherlands in October 2014, the solution to the suitability of the Estonian environment is not yet explored.
Kuna tegemist on prototüübiga, mille esmapaigaldamine Hollandis oli oktoobris 2014.a, siis pole antud lahenduse sobivust Eesti keskkonda veel uuritud.
The work gives an overview of general principles of solar energy production and technologies.
Töös antakse ülevaade päikeseenergia tootmise üldistest põhimõtetest ja tehnoloogiatest.
Feasibility Study of SolaRoad Technology Implementation in Estonian Conditions
SolaRoad tehnoloogia rakendamis teostatavuse uuring Eesti tingimustes
In the work presented, data can only give the general idea of SolaRoad solution technology, operation and materials as the owner was not willing to issue the specific information about installation, referring to the company's trade secrets and confidentiality.
Töös esitatud andmetest saab vaid üldise ettekujutuse SolaRoad lahenduse tehnoloogiast, tööpõhimõtetest ja materjalidest, kuna spetsiifilist infot paigaldise omanik ei soostunud avaldama viidates ettevõtte ärisaladusele ja konfidentsiaalsusele.
Assessing the suitability to the Estonian environment, Solargis map application is used to explain the total solar radiation amount, the trajectory of the solar calculator Suncalc and to analyze the productivity used in NREL program SAM.
Sobivuse hindamisel Eesti keskkonda on kasutatud Päikese summaarse kiirgushulga välja selgitamiseks Solargis kaardirakendust, päikese trajektoori kalkulaatorit Suncalc ja tootlikkuse analüüsimiseks NREL programmi SAM.
SolaRoad installation in Estonian is theoretically possible, because the Estonian environment is suitable for such installation.
Eesti konteksti SolaRoadi paigaldamisega teoreetiliselt probleemi ei ole, kuna Eesti keskkond on sobiv taolise paigaldise jaoks.
To explain the concept of SolaRoad, the information used is material which was issued by the owner of the installation.
SolaRoad kontseptsiooni selgitamisel kasutatakse paigaldise omaniku poolt väljastatud teabematerjali.
SolaRoad solution is an innovative concept in the use of renewable energy from solar radiation combining bike road and power production.
SolaRoad lahenduse näol on tegemist uudse kontseptsiooniga taastuvenergeetika kasutamises ühendades endas kergliiklustee ja päikesekiirgusest elektri tootmise.
This thesis is to examine SolaRoad installation technology and concept, and to analyze the potential suitability to the Estonian environment.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on tutvuda SolaRoad paigaldise tehnoloogia ja kontseptsiooniga ning analüüsida võimalikku sobivust Eesti keskkonda.
The availability of the road surfaces of the glass is only problem to be solved.
Lahendamist vajab teepinda kattev tugevdatud ja karedusomadustega klaasi kättesaadavus, ülejäänud seadmetega probleeme ei esine ja elektriliste ühenduste rajamine on teostatav.
Goals of the present research were: to introduce lakes research using high frequency (HF) monitoring; to give examples of measuring devices that are used in the world and inEstonia ; to describe air-water oxygen flux and how to use high frequency monitoring data to calculate the flux; to calculate air-water oxygen flux from Lake Võrtsjärv HF monitoring data and describe how it changes durning the open water period in Lake Võrtsjärv.
Käesoleva töö eesmärkideks on: tutvustada järvede uurimist automaatseirejaamade abil; tuua näiteid Eestis ning mujal maailmas kasutusel olevatest seadmetest ja nendega teostatud uuringutest; selgitada mis on hapniku difusioon vee ja õhupiirpinna vahel; kuidas saab kasutada pidevseire andmeid difusiooni arvutamiseks; ning kuidas muutub Võrtsjärves hapniku difusioon vabaveeperioodi jooksul.
To calculate O2 diffusion we need data of water temperature, O2 concentration, O2 saturation and wind speed.
Selleks on vaja vee temperatuuri, hapniku sisalduse, -küllastuse ning tuule kiiruse andmeid.
At first only data of water temperature was collected.
Uuringutega alustati 2003. aastal, mil uuriti esialgu vaid üht parameetrit milleks oli vee temperatuur.
Automated monitoring systems: Estimation of oxygen flux from high frequency buoy data
Automaatjaama andmete kasutamine hapniku difusiooni arvutamiseks veekogudes
It can be calculated by using HF monitoring data.
O2 difusiooni on võimalik arvutada pidevseire andmeid kasutades.
First, in spring and summer O2 flux is out from the water but in late summer and autumn oxygen starts to diffuse into water column of Lake Võrtsjärv.
Võrtsjärvest difundeerus vabaveeperioodil 2011. aastal hapniku veest välja kevadest suve keskpaigani (2012. a. kevade andmed puuduvad) ning mõlemil uuritud aastal suve teisest poolest kuni sügise lõpuni difundeerus hapnik järve vette tagasi.
So far Lake Võrtsjärve is the only lake in Estonia with HF monitoring stations.
Eestis on seni uuritud automaatsete pidevmõõtmiste alusel peamiselt vaid Võrtsjärve.
In accordance of second hypothesis was found that calculating oxygen flux by using only manual (monthly) monitoring data will give us false overview what is happening in reality.
Tavaseire andmete põhjal saame arvutada mingil kindlal ajahetkel toimunud hapniku vahetust vee ja õhu piirpinnal ning nende üksikute andmete põhjal eeldada lineaarset trendi erinnevate mõõtepäevade vahel oleks väga vale, kuna see on kaugel reaalsusest.
Those buoys can be installed to the lake surface, subsurface or on some stationaty objects in lake.
Automaatsed seirejaamad võivad olla ujuvad, uputatud või jäigalt kinnitatud.
In conclusion the influx of oxygen was higher than outflux from lake.
Kogu töös uuritud perioodi jooksul difundeerus hapniku Võrtsjärve veest veidi rohkem välju kui õhust vette hapniku juurde tuli.
Air-water oxygen flux had a very high diurnal variation and therefor HF data is needed to understand the dynamics of the process.
Tavaseirel, kord kuus, kogutavatest mõõtmistest ei piisa difusiooni uurimiseks, kuna nägemata jääb hapniku konsentratsioonide ööpäevane muutus, mis difusiooni määramisel on väga vajalik teave.
Countinuous HF measurements for many air and water chemical and physical parameters started in 2009.
Nüüdseks uuritakse Võrtsjärvel väga erinevaid vee ja ilmastiku näitajaid.
Sensors are connect with the datalogger thru the body of the buoy.
Pidevmõõtmisi teostaval seadmel on tavaliselt olemas ujuk, sond, andmeloger ja raskus.
Datalogger, power supply and data transmission devices are placed inside of the body and are protected from surronding environment.
Maailmas hinnatakse erinevate pidevmõõtmisseadmete poolt kogutud näitajate abil igasuguseid keskkonnas toimuvaid nähtusi ja protsesse ning on võimalik ette ennustada ka mõningaid ökosüsteemi muutusi.
For different fields to coexists and to balance the interests, European Parliament and the Council accepted the directive 2014/98/EL in 2014 that establishes a framework for maritime spatial planning (MSP).
Erinevate valdkondade koostoimimiseks ja huvide tasakaalustamiseks võtsid 2014. aastal Euroopa Parlament ja Nõukogu vastu direktiivi 2014/98/EL, mis kehtestab mereruumi planeerimise raamistiku.
To accomplish the goal of this paper information was collected in three different methods: literature and document analysis, questionnaire and focus group interview.
Eesmärgi täitmiseks koguti informatsiooni kolmel erineval meetodil: kirjandus- ja dokumendianalüüs, küsitlus ja fookusgrupi intervjuu.
The demand for maritime resources increases human activities in marine environment, which in turn causes even stronger pressure on the usage of marine spaces.
Nõudlus mereressursside järele suurendab merekeskkonnas inimtegevust, mis omakorda põhjustab järjest tugevamat survet merealade kasutamisele.
They would like to plan all the possible marine usages, except national defence and security, which should be left under the national jurisdiction.
Planeerida soovikisd nad kõiki võimalikke merekasutusi, välja arvatud riigikaitset ja julgeolekut, mis peaksid jääma riigi pädevusse.
According to the directive each Member State has to establish MSP at the latest of 31th March of 2021.
Direktiivi kohaselt tuleb liikmesriikidel mereruumi planeeringud kehtestada hiljemalt 2021. aasta 31. märtsiks.
Therefore the sustainable and rational management of the marine resources is essential, whereas also maintaining the good condition of marine environment.
Seega on nende ressurssidega jätkusuutlik ja otstarbekas majandamine hädavajalik, saavutades ja säilitades samal ajal ka merekeskkonna hea seisundi.
In 2017 Estonia initiated thematic national spatial plan of Estonian marine areas for devising long-term sea usage.
Eestis algatati 2017. aastal üleriigiline mereala teemaplaneering mereruumi pikaajaliseks kavandamiseks.
The interests of Estonian local municipalities in maritime spatial planning
Eesti kohalike omavalitsuste huvid mereala ruumilisel planeerimisel
MSP is currently actual in Estonia and other European countries due to economical importance of the marine resources.
Merealade planeerimise teema on aktuaalne nii Eestis kui ka teistes Euroopa riikides, sest mereressursside kasutamine on kujunenud oluliseks majandustegevuseks.
To make the planning system more complex, it was purposed that the area one nautical mile from the coast will be added to the local municipality’s administrative borders.
Planeerimissüsteemi komplekssemaks muutmiseks tehti ettepanek arvata kohaliku omavalitsusega piirnev rannikust kuni 1 meremiili suurune ala kohaliku omavalitsuse administratiivpiiridesse.
In this case, local municipalities will plan the marine area one nautical mile from the coast, counties to the territorial waters and country to the exclusive economic zone.
Sellisel juhul kohalikud omavalitsused planeeriksid 1 meremiili ulatuses, maakonnad territoriaalmereni ning riik majandusvööndini.
Based on the results, the planning system developed on mainland could also be adjusted to marine areas according to its features.
Tulemuste põhjal saab järeldada, et mereala planeerimisel saab kasutada maismaal välja kujunenud planeerimissüsteemi, seda vastavalt mereruumile kohandades.
The results of the Master’s Thesis show that the Estonian local municipalities are interested in maritime planning in the present as in the future.
Magistritöö tulemustest selgub, et Eesti kohalikel omavalitsustel on huvi mereplaneerimise vastu nii praegu kui ka tulevikus.
The objective of this Master’s Thesis is to find out, which are the interests of local municipalities on maritime planning and on the regulations of the marine activites.
Käesoleva magistritöö eesmärk on välja selgitada, millised on Eesti kohalike omavalitsuste huvid mereala planeerimisel ja merel toimuvate tegevuste reguleerimisel.
The scope area of the municipal planning was proposed to be one nautical mile from the coast.
Omavalitsuste planeerimisulatuse soov jäi üldiselt rannikust kuni 1 meremiili kauguseni.
They would also like to include specialists and planning consultants into the planning process.
Planeerimisõiguste laiendamine toob kaasa koolitusvajaduse ning kohalikud omavalitused sooviksid planeeringuprotsessi kaasata mereala spetsialiste ja planeerimiskonsultante.
The research of the local municipalities’ needs and interests was directed to the author of this Master’s Thesis.
Selle planeeringu raames hinnatakse Eesti kohalike omavalitsuste vajadusi ja huve mereala planeerimisel ja kasutuse reguleerimisel, mille uurimine suunati käesoleva magistritöö autorile.
The results of this Master’s Thesis will be considered in the Estonian MSP process.
Käesoleva magistritöö tulemusi võetakse arvesse kohalike omavalitsuste planeerimisõiguste laiendamiste ettepanekute koostamisel, mis lisatakse hetkel koostamisel olevasse Eesti mereala planeeringusse.
Prevalence and Dynamics of Work Accidents in Estonian Agriculture
Tööõnnetuste levimus ja dünaamika Eesti põllumajanduses
There are over 1,3 billion agricultural worker, that counts more than 50% of all the worlds’ workforce.
Kogu põllumajandussektoris on üle maailma hinnanguliselt umbes 1,3 miljardit töötajat – see moodustab poole maailma tööjõust.
There were 1235 mild (72,8%), 448 severe (26,5%) and 13 fatal (0,8%) Was.
Viimase kümne aasta jooksul toimus põllumajandussektoris 1235 kerget (72,8%), 448 rasket (26,5%) ja 13 surmaga lõppenud tööõnnetust (0,8%).
The incidence rate of WAs was the lowest in 2012 – 543 and highest in 2017 – 801 cases per 100 000 workers.
Viimasel kümnendil on registreeritud tööõnnetuste arv Eesti põllumajandussektoris vähehaaval, kuid stabiilselt tõusnud – madalaim oli 2012. aastal 543 ja kõrgeim 2017. a. 801 tööõnnetust saja tuhande töötaja kohta.
The aim of this study is to analyse accidents at work depending on demographic and job related factors in Estonian agriculture in the past decade.
Antud uurimuse eesmärgiks on analüüsida toimunud tööõnnetuste esinemist demograafiliste ja tööalaste tunnuste alusel Eesti põllumajandussektoris aastatel 2008–2017.
The highest incidence rate of WAs was in the counties Järva, Saare and Jõgeva (n = 2260, n = 931 and n = 908).
Tööõnnetuste esinemissagedus oli kõrgeim Järvamaal (n = 2260).
The database of accidents in agriculture (2008–2017) has obtained from the Estonian Labour Inspectorate.
Tööinspektsiooni tööõnnetuste andmebaasist selgub, et aastatel 2008–2017 toimus Eesti põllumajandussektoris 1696 tööõnnetust.
By the type of injury most often wounds and superficial injuries (40,4% of the total), bone fractures (25,6%) and concussion and internal injuries (16.2 %) have been registered.
Suurim osa vigastusi (40,4%) olid kerget laadi – haavad ja pindmised vigastused ning sagedamini vigastati üla- või alajäset (35,7% ja 33%).
The dynamics of absolute numbers of WAs and incidence rate per 100 000 workers in agriculture have been described by the sub-sectors – horticulture and farming, forestry and fishery.
Põllumajandussektor jaguneb omakorda kolmeks alavaldkonnaks: taime- ja loomakasvatus, mis hõlmab endas ka jahindust ja neid teenindavaid tegevusalasid; metsamajandus, mis hõlmab ka metsavarumist; kalapüük, mis hõlmab ka vesiviljelust.
The total number of WAs in agriculture in 2008–2017 was 1696, and it formed a whole 4% of all WAs in Estonia.
Aastatel 2008–2017 oli keskmiselt põllumajandussektoris 678 tööõnnetust sajatuhande töötaja kohta, mis on veidi rohkem kui kõikides tegevusalades kokku (n = 673).
Even if the most of work tasks become more automated, farmers, family members and farm workers are facing risks at work that are higher than in most other occupations.
Kuna tööõnnetuste arv näitab tõusutendentsi, siis tuleks suuremat tähelepanu pöörata tegevusalade riskidele ja nende ennetamisele põllumajanduses.
However, in crop and animal production work accidents dominated among the female (671 M vs 794 F) but in forestry and fishery vice versa − about 90% of WAs happened to men.
Põllumajandussektoris tööõnnetusse sattunud meeste ja naiste osakaal jaguneb veidi meeste kasuks – 51,8% M ja 48,2% N. Raskusastme poolest on registreeritud kõige rohkem kergeid tööõnnetusi.
That’s €476 billion every year which could be saved with the right occupational safety and health strategies, policies and practices.
2017. a. kulus Euroopa maades tööõnnetustele ja kutsehaigestumisele umbes 3,3% SKP-st e. 476 miljardit €.
It is important to pay more attention on improvement of safety culture and prevention of work accidents in agriculture in Estonia.
Samuti on põllumajanduses laialt levinud tööõnnetustest mitte teavitamine, mis muudab olemasoleva ametliku statistika veelgi halvemaks.
The agriculture is the sector with high risks of activities, where injury rate shows steady tendency to increase.
Lähtuvalt uurimustulemustest ja kirjanduse analüüsist võib öelda, et põllumajandussektor on kõrge tööõnnetuste levimusega valdkond Eestis.
Many accidents involve the handling of machinery or animals.
Lisaks saavad miljonid põllumajandustöötajad vigastada tööõnnetustes.
A study of this type has never been conducted in Estonia.
Eestis on selline uurimus esmakordne.
There was not a lot of recurring information.
Korduvaid materjale oli väga vähe.
The information boards had a total of 54 photographs, and 41 of those photos were missing the names of the author or authors.
Infotahvlitel oli kokku 54 fotot ning nendest fotodest 41 puudusid autori või autorite nimed.
In total, the information boards contained the most photographs and drawings of bird species (23), followed by species of trees, plants and moss (36), mammals (13) and, lastly, amphibians, arthropods, insects and reptiles (5).
Kokku leidus infotahvlitel kõige enam fotosid ja jooniseid linnuliikide kohta (23), järgnevad puu-; taime- ja samblaliigid (36), imetajad (13) ja viimaseks kahepaiksed, lülijalgsed, putukad ning roomajad (5).
84 of them were analyzed, which included 54 photos, 56 drawings and 17 maps.
Analüüsiti 84 infotahvlit, millel kujutati 54 fotot, 56 joonist ning 17 kaardimaterjali.
The study aims to discover how many educational photos and drawings of nature were used on the information boards.
Töö eesmärk on välja selgitada, kui palju loodushariduslikke fotosid ja jooniseid kasutatakse infotahvlitel.
10 photographs were related to the history of hiking and study trails.
10 fotot on seotud matka- ja õpperadade ajalooga.
Images included old mills and pictures of the same area over time and throughout different decades.
Võib leida fotosid vanadest veskitest või asukohta erinevatel aastakümnetel.
Furthermore, it was investigated how different animals and plants are depicted on the boards and how copyright guidelines, repetitive photos, and area-related materials are taken into consideration while developing the boards.
Uuritakse, missuguseid loomi ja taimi on infotahvlitel kujutatud ning kuidas järgitakse infotahvlite koostamisel autoriõigusi, korduvaid ning kindla asukohaga materjale.
The aim of the bachelor's thesis is to examine the information boards of seven hiking and study trails in Valga and Võru County.
Bakalaureusetöös uuritakse seitset Valga- ja Võrumaa matka- ja õpperadade infostende.
Image quality on hiking trails information boards
Pildimaterjali kvaliteet matkaradade teabetahvlitel
A higher proportion of responders preferred to live comfortably – in a new/renovated building with a new/renovated living space.
Suurem osakaal vastanutest eelistas elada mugavalt – uus/renoveeritud hoone koos uute/renoveeritud eluruumidega.
The older responders (31-55 years old) and the younger responders (20-30 years old).
Vastuste võrdlemiseks moodustati analüüsi tehes vastajatest kaks vanusegruppi – nooremad 20-30aastased ning vanemad 31-55aastased.
With age, there was also a need to prefer a larger living space.
Vanuse kasvades kasvas ka vajadus eelistada suuremat elamispinda.
The most common reasons why people change their place of residence was the preference for other types of real estate, work, the growth of household and the growth of income.
Kõige rohkem esile toodud põhjused, miks inimesed vahetavad elupinda oli eelistus muu kinnisvaraliigi järele, töö, leibkonna suurenemine ja sissetuleku suurenemine.
In addition, the older people preferred to own their own real-estate that they have bought with a loan than live in a rental property.
Samuti eelistasid vanemad vastajad pigem omada laenuga ostetud kinnisvara kui elada üüripinnal.
The research brings out what people really think when they are changing the place of residence.
Uuring toob esile selle, mida inimesed tegelikult elukohta vahetades eelistavad.
The reasons of changing place of residence and the location preferences based on Tartu
Elukoha vahetamise põhjused ja asukoha eelistused Tartu linna näitel
The survey was shared with the people, who has changed their place of residence in Tartu, is planning to change their place of residence or is in the process of changing their place of residence.
Küsitlust jagati nendele inimestele, kes on Tartu linnas elukohta vahetanud, plaanivad seda teha või olid hetkel elukoha vahetamise protsessi sisenenud.
In order to reach the goal of the thesis, special literature, which contained knowledge about the real estate participants choices in choosing a new home.
Lõputöö eesmärgi saavutamiseks tutvuti erialalise kirjandusega, mis käsitles kinnisvaraosaliste valikuid eluaseme omandamisel.
Answers received form the survey were analyzed based on which the discussion and conclusions were made.
Küsitluse teel saadud vastused analüüsiti, mille põhjal koostati vastajate eelistuste analüüs.
This bachelor’s thesis was shared with 192 persons, of whom 77 were responded.
Eeltoodud kokkuvõttes viidi läbi arutelu ja koostati töö teemaga seotud järeldused Käesoleva bakalaureusetöö küsitlust jagati 192le inimesele, kellest vastanuid oli 77.
The survey was made considering the theoretical approaches and the authors professional experience in working in a real estate field in real estate company called Domus Kinnisvara.
Arvestades elukoha vahetamise otsuseid kirjeldavaid teoreetilisi lähenemisi ning lõputöö autori erialast kogemust kinnisvaravaldkonnas töötamisel kinnisvarafirmas Domus Kinnisvara, koostati vastajatele küsitlus.
The aim of tahis bachleor’s thesis was to survey the reasons of changing the place of residence and preferences in choosing a new home.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida Tartu linna elanikelt, mis on nende elukoha vahetamise põhjused ning eelistused uue elukoha valimisel.
As a result of the survey it got found out that the younger persons prefer less living space than the older persons.
Töö tulemusena selgus see, mida noorem on inimene, seda väiksemat elamispinda ta eelistab.
In the past, has been observed tree growth increasment significant increase in 1970-1990, when it doubled.
Varasemalt on täheldatud puude juurdekasvu olulist suurenemist 1970-1990, kus see kahekordistus.
Indeed, nutrient rich air pollution violates the balance in bog that much, that local ecosystem could change a lot (for example arises some species that are not common to bogs) or in the worst case be completely destroyed.
Nimelt toitainete rikas õhusaaste rikub tasakaalu rabas niivõrd, et sealne ökosüsteem võib palju muutuda (näiteks tekivad rabale ebaiseloomulikud liigid) või halvimal juhul täielikult hävida.
Microscope with what I did the measurements was connected to a computer which was carried forward all of the information.
Mikroskoop, millega mõõtmisi tegin oli ühendatud arvutiga, kuhu kandus kogu informatsioon ka edasi.
Consequently, it is serious and requires ongoing monitoring of bogs in order to highlight the harmful effects of air pollution on ecosystems.
Sellest tulenevalt on tegemist tõsise probleemiga ning on vajalik jälgida rabades toimuvat, et rõhutada õhusaaste kahjulikkust ökosüsteemidele.
After that the tree growth has been fairly stable, where recent studies have shown that tree growth is slowly starting to grow again.
Seejärel on puude juurdekasv olnud küllaltki stabiilne, kus viimastes uuringute kohaselt on puude juurdekasv hakanud tasapisi jällegi kasvama.
Air pollution effects on tree growth in the Northeast-Estonia bogs investigation
Õhusaaste mõju puude kasvule Kirde Eesti rabades uurimine
To find out the last, firstly learned about the existing studies and then perform measurements of wood samples under a microscope.
Selleks, et viimast välja selgitada, sai esmalt tutvutud seniste uuringutega ja seejärel teostatud puiduproovide mõõtmised mikroskoobi all.
At first glance it seems that increasement of tree growth increase is positive, but in the bog it is still a negative impact.
Esmapilgul tundub puude juurdekasvu suurenemine olevat positiivne, kuid rabade puhul on siiski tegemist negatiivse mõjuga.