natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Wastewater treatment plant is dimension by daily maximum flow.
Reoveepuhasti mahutite suurused ning seadmete jõudlused on arvutatud maksimaalse vooluhulga järgi.
Design of wastewater treatment plant at Kilingi- Nõmme
Kilingi- Nõmme reoveepuhasti tehnoloogiline projekt
At present, it is necessary to reconstruct the wastewater treatment according to the standards because the plant is depreciated.
Seetõttu on vaja antud piirkonda rajada uus reoveepuhasti, mis vastaks sissetulevale reostuskoormusele ning puhastist väljuv reovesi jääks määruses olevatesse piiridesse.
Various types of farming were positioned by EU Member States economic parameters as in statical (2011-2012) as also in dynamical plan.
Erinevat tootmistüüpi ettevõtted positsioneeriti EL liikmesriikide majandusparameetrite lõikes nii staatilises (2011-2012) kui dünaamilises (2004-2012) plaanis.
The impact and rate of subsidies on the economic results of different farm types in Estonia and European Union countries
Toetuste mõju ja osatähtsus erineva tootmistüübiga põllumajandusettevõtete majandustulemustele Eestis ja Euroopa Liidu liikmesmaades
Future research could be complemented on following topics: scale effect analysis and evaluation within EU CAP paid subsidies; subsidies generation with respect to different development scenarious taking into account EU CAP changes in new budget period; which kind of alternatives could improve existing support systems.
Edasist uurimistööd võiks täiendada järgmistes toetustega seotud valdkondades: mastaabi efekti mõju analüüs ja hindamine EL ÜPP raamistikus väljamakstud toetuste valdkonnas; täiendavate, erinevatel alustel genereeritud toetuste arengustsenaariumite väljatöötamine arvestades EL ÜPP muutustega uuel arenguperioodil; mida annaks ja millised oleks alternatiivid olemasolevate toetussüsteemide täiustamiseks.
Regression analysis showed the impact of subsidies on farmer’s economical results.
Regressioonanalüüsi käigus selgitati toetuste mõju põllumajandustootja majandustulemustele.
According to research objectives and tasks was analyzed subsidies rate and impact in four different farm types (crop, cattle, pig and dairy farming).
Tulenevalt uurimistöö eesmärkidest ja ülesannetest analüüsiti toetuste osatähtsust ja mõju nelja erineva tootmistüübiga (teravilja ja piimatootjad ning, veise- ja seakasvatajad) põllumajandusettevõtetes.
Based on FADN public database sample in Excel was generated time series, with the help of which was prepared most of tabels and figures of present thesis.
FADN andmebaasi valimi põhjal genereeriti Exceli keskkonnas aegridade andmekogu, mille abil on koostatud enamus töös esitatud tabelitest ja joonistest.
This study provides an overview of the functioning EU CAP, market distortions and Member States farmers positions by assesment rate and impact of subsidies.
Käesolev uuring annab ülevaate EL ÜPP senisest toimimisest, turumoonutustes ja liikmesriikide tootjate positsioneerimisest toetuste osatähtsuse ja mõju hinnangute alusel.
Pig farming economic parameters were not influenced by subsidies, in crop farming subsidies did not impact on gross farm income and in other type of farms subsidies impact on all considered economic parameters.
Seakasvatuses toetused ei avaldanud mõju mitte ühele majandusparameetrile, teraviljakasvatuses toetused pole mõjutanud brutolisandväärtust, teistes tootmistüüpides toetused mõjutasid kõiki uurimistöös käsitlevaid majandusparameetreid.
The results are published by type of production by Member State (subsidies per: livestock unit, utilized hectare of land, total output, intermediate consumption, gross farm income).
Tulemused avaldati EL liikmesmaade ja analüüsitud tootmistüüpide lõikes (toetused loomühiku või kasutuses olnud maa hektaril ning kogutoodangu, vahetarbimis ja brutolisandväärtuse ühiku kohta).
Also with forecast was identified support level convergence quantitative trends in old and new member states by 2021.
Toetuste prognoos võimaldas hinnata ühelt poolt muutusi, mis on ette näha uuel EL ÜPP arenguperioodil ning määratleda toetustasemete ühtlustumise kvantitatiivsed trendid uutes ja vanades liikmesmaades aastaks 2021.
The purpose of present MA thesis is to find EU CAP impact and rate of subsidies on the economic results of different farm types in European Union countries.
Käesolev magistritöö eesmärgiks oli leida EL ÜPP toetuste osatähtsus erinevat tootmistüüpi põllumajandustootjate majandusparameetritele ning mõju põllumajandusettevõttete majandustulemustele EL liikmesmaades.
The results were similar to the results of Rosenvald-Lõhmuse (2008) meta- analysis.
Tulemused olid sarnased Rosenvald-Lõhmuse (2008) meta-analüüsi tulemustega.
It may be concluded that a higher amount of the data does not change the result of meta-analysis.
Sellest järeldub, et suurem andmehulk ei muuda meta-analüüsi tulemust.
Current analysis is made based on 24 datasets, collected from among 176 research articles, in order to give an overview of the global research generalized results about retention trees.
Käesolev analüüs on tehtud 176 teadusartikli seast kogutud 24 andmestiku põhjal, eesmärgiga anda ülevaade üle maailma säilikpuude kohta koostatud uuringute üldistatud tulemustest.
In result of meta-analysis of this research and comparing the average volumes of retention trees per hectare performed in 2011, can be said that mandatory amounts of retention trees per hectare establish with the requirements by the Rules of Forest Management are not sufficient enough that the impact of retention trees would be most effective in protecting the biota of the forest stand.
Lähtudes käesoleva uurimustöö meta-analüüsi tulemustest ning võrreldes 2011. aasta keskmisi säilikpuude mahtusid hektari kohta Eestis võib öelda, et praegu Metsaseadusega sätestatud kohustuslikud lageraiel säilitatavate puude mahud Eestis ei ole piisavad, et säilikpuude mõju oleks elustiku kaitsel võimalikult efektiivne.
Best average positive effects to all species groups’ richness and abundance appeared for the highest levels of retention where the trees were retained more than 15% of the growing stock.
Kõige parem keskmine positiivne mõju kõigi liigirühmade kokkuvõttes nii liigirikkusele kui arvukusele oli raielankidel, kus puid oli säilitatud üle 15%.
Analyses that were performed with this research did not show due to retention trees significant negative response in any case of species group (upper 95% probability remained above 0-axis even in case average staid below 0-axis).
Uurimustöö raames läbi viidud analüüsid ei näidanud ühegi liigirühma puhul säilikpuudest tingitud olulist negatiivset mõju (ülemine 95% usalduspiir jäi üle 0-telje piiri ka juhul, kui keskmine jäi alla 0-telge).
Faunal diversity on the post-harvest site can be ensured with the help of residual trees.
Elustiku mitmekesisust raiejärgsel langil aitavad tagada säilikpuud.
In suitable articles were compared to each other clear-cut test area (with 0% trees left or only a few trees, up to two trees per hectare), and Green-tree retention cutting test area, which has been stored for not more than 50% of the trees.
Meta-analüüsi sobivates artiklis võrreldi lageraiet, kus pole säilikpuid jäetud (või ainult kuni 2 puud hektarile) ning säilikpuudega katseala, kus on säilitatud mitte rohkem kui 50% puudest.
The impact of the amount of retention trees on biodiversity
Raiel säilitatud puude koguse mõju elustikule
Rather, it was observed a significant positive impact on species richness and abundance of birds and mycorrhizal fungi.
Oluliselt positiivne säilikpuude mõju leiti lindude ning mükoriissete seente arvukusele ning liigirikkusele.
This research has analyzed the impact of different retention levels to the biota, how it affects communities’ species richness and abundance on the post-harvest site.
Antud uurimustöös on analüüsitud raiel säilitatud puude koguse mõju elustikule, uurides, kuidas see mõjutab raielangil koosluste liigirikkust ning arvukust.
"(Forest Ecology and Management 255 (2008) 1–15) by Raul Rosenvald and Asko Lõhmus, in order to improve generalization ability of meta-analysis.
Töö eesmärgiks on Rosenvald ja Lõhmus (2008) ülevaateartiklis avaldatud metaanalüüsi andmestiku laiendamine, et parandada meta-analüüsi üldistusvõimet.
Greater amount of retention trees seems to have positive effects to species richness and abundance.
Näib, et suurem säilikpuude arv võiks mõjutada nii arvukust kui liigirikkust positiivselt.
Volumes should be increased so, that after clear-cutting at least 15% of trees will be maintained.
Mahtusid tuleks suurendada selliselt, et lageraiejärgselt säiliks vähemalt 15% puudest, millest osa võiks kasuteguri suurendamiseks paikneda gruppidena üle langi.
Before planning the clear-cut, also the conservation, continuity and sustainability of biodiversity, must be taken under the consideration.
Lageraiet planeerides ei ole oluline mõelda mitte ainult puude järelkasvule, vaid ka kogu ülejäänud elurikkuse säilimisele ning järjepidevusele.
These latter positive impacts differ from the weak negative tendencies in vascular plants and insects.
Erinevalt viimati mainitust oli säilikpuude nõrka (statistiliselt mitteolulist) ebasoodsat mõju täheldada putukate ja soontaimede rühmades.
The role of zooplankton grazing in shallow eutrophic lake ecosystems
Zooplanktoni toitumise mõju madalate eutroofsete järvede ökosüsteemile
Also, do not attempt the consumer’s flaxseed oil aroma and flavor.
Samuti ei ahvatle tarbijat linaseemneõli lõhn ja maitse.
Flaxseed oil chemical properties make it difficult to use it as products composition.
Linaseemneõli keemilised omadused raskendavad selle kasutamist toodete koostises.
Consequently, the aim was to find such a composition of the fat mixture with flaxseed oil which amount would be acceptable to the consumers.
Sellest tulenevalt oli eesmärgiks leida rasvasegu koostises selline linaseemneõli kogus, mis oleks tarbijale vastuvõetav.
Results also showed that the evaluators might prefer butter, but also gave relatively good results to the fat mixture with 2% of flaxseed oil added.
Samuti näitavad tulemused, et hindajad eelistavad lisandita võid, aga suhtelised häid tulemusi andis ka 2% linaseemneõli sisaldusega rasvasegu.
In micro-dairy of Estonian University of Life Sciences were prepared on fat base (butter) fat mixtures with flaxseed oil and evaluated the physico-chemical (the acid value, iodine value and slip point) and sensory properties.
Maaülikooli mikromeiereis valmistati või baasil linaseemneõliga rasvasegu ning hinnati füüsikalis-keemilisi (happearv, joodiarv ja libisemispunkt) ja sensoorseid omadusi.
The aim of master's thesis was to elaborate the technological possibilities of fat mixture with flaxseed oil.
Magistritöö eesmärk oli uurida tehnoloogilisi võimalusi linaseemneõliga rasvasegu valmistamiseks.
The iodine value increase with the amount of flaxseed oil, but stay relatively stable in the preservation of fat mixture.
Joodiarvu väärtus suureneb lisatud linaseemneõli kogusega, kuid jääb rasvasegu säilitamisel suhteliselt stabiilseks.
The sensory analyze results show a good spreadability of fat mixture with flaxseed oil and at the same time clearly noticeable fish taste aroma.
Sensoorse analüüsi tulemused näitavad linaseemneõliga rasvasegu head määritavust ja samas selgesti märgatavat kalamaitset aroomi.
Irrespective of the percentage of the added flaxseed oil, slip point of the fat mixtures stay lower than butter slip point value.
Olenemata linaseemneõli lisamise protsendist jääb linaseemneõliga rasvasegu libisemispunkt madalamaks või libisemispunkti väärtusest.
Elaboration of technology and properties of fat mixture with flaxseed oil
Linaseemneõliga rasvasegu tehnoloogia väljatöötamine ja omaduste hindamine
The acid value in fat mixture with different amounts of flaxseed oil increases immediately and significantly.
Võile erineva koguse linaseemneõli lisamisel on happearvu tõus koheselt märgatav.
Therefrom the amount of flaxseed oil added in preparation to the fat mixture will stay at the minimum.
Sellest linaseemneõli kogus rasvasegu valmistamisel jääb minimaalseks.
and B. sorokiniana species.
ja B. sorokiniana liikidega.
In addition, also some mold species were isolated from the genera Rhizopus, Rhizomucor, Lichtheimia, Cladosporium, Penicillium and Aspergillus.
Lisaks leidus seemnetes ka hallitusseente liike perekondadest Rhizopus, Rhizomucor, Lichtheimia, Cladosporium, Penicillium ja Aspergillus.
The occurrence of fungal species in spring barley (Hordeum vulgare L.)
Seenorganismide esinemine suviodral (Hordeum vulgare L.)
The plants got infected in growth stages 21-25 and the signs of the disease increased until harvesting in the growth phase 90.
Taimed haigestusid kasvufaasides 21-25 ja haigus nähud tugevnesid kuni saagi koristamiseni kasvufaasis 90.
The results of the research showed that in the course of visual disease observations, several pathogens were not detected in the field, including Pyrenophora spp., Alternaria spp., Fusarium spp., whose symptoms did not appear in the vegetation period and were therefore not detectable during field surveys.
Uurimistöö tulemused näitasid, et visuaalsete haigusvaatluste käigus jäid põllul tuvastamata mitmed haigustekitajad sealhulgas Pyrenophora spp, Alternaria spp., Fusarium spp., mille sümptomid ei avaldunud taimikus ega olnud seetõttu põlluvaatluste käigus määratavad.
In the same barley seed, these species were present and were detectable in laboratory conditions using molecular methodology for determination.
Samas odraseemnetes need liigid esinesid ja olid tuvastatavad laboratoorsetes tingimustes, kasutades määramiseks molekulaarset metoodikat.
The fungi retained in the seed were transferred to the pure culture, their DNA was extracted and the fungal species or genus was identified by sequencing the fungal ITS region.
Seemnes säilivad seened viidi puhaskultuuri, eraldati nende DNA ja tehti kindlaks seene liik või perekond ITS regiooni järjestuse sekveneerimise abil.
Each of the fields had three separate disease observation sites, where the diseases occurrance and the impact strength was detected during the growing season of 2018.
Igal põllul oli kolm eraldi vaatluskohta, kus teostati vaatlusi taimehaiguste lööbimise ja lööbimistugevuse kohta 2018. a kasvuperioodi jooksul.
12 different fungal species were identified from the barley seeds, mainly Alternaria spp., Fusarium spp., Pyrenophora spp.
Peamiselt oli tegu Alternaria spp., Fusarium spp., Pyrenophora spp.
For the research, three coventional production fields were selected from the lands of the Tiido farm in Ida-Viru County, where the late-spring barley 'Sanette' was grown.
Uurimistöö jaoks valiti kolm tavatootmispõldu Ida-Virumaalt Tiido talu maadelt, kus kasvatati hilist suviodra sorti 'Sanette'.
The barley seeds for molecular examination were collected as a bulk sample from all fields.
Odraseemned molekulaarseks uurimiseks koguti saagist ühendproovina kõikidelt põldudelt.
In the production fields, the only disease that occured during the growing season on barley plants was spot blotch caused by Bipolaris sorokiniana, to which the cultivar 'Sanette' was susceptible.
Tootmispõldudel lööbis taimede kasvuperioodil ainult pruunlaiksus, mille haigustekitajaks on Bipolaris sorokiniana, millele oli sort ka vastuvõtlik.
The aim of this study was to visually evaluate the occurrence of fungal diseases in the conventional production fields of spring barley 'Sanette' during the growing season of 2018.
Töö eesmärgiks oli hinnata visuaalselt seenhaiguste esinemist tavatootmisettevõtte suviodra 'Sanette' põldudel 2018. a kasvuperioodil ja määrata molekulaarsel teel selle seemnetes säilivad seenorganismid.
These species may have a potential role in causing various diseases in barley plants during the growing season, and also damaging the harvest by production of mycotoxins.
Töö käigus tuvastati teadaolevalt esmakordselt Eestis suviodra seemnetest Alternaria liike, millel võib potentsiaalne roll olla erinevate haiguste põhjustamisel odra taimedel kasvuperioodil ning saagi kahjustamisel ka läbi mükotoksiinide produtseerimise.
The experimental part of the Master's thesis was carried out in Atria Eesti AS, Vastse-Kuuste production unit during the period 17.11.2014 ... 08.02.2015.
Magistritöö eksperimentaalne osa viidi läbi Atria Eesti AS-is, Vastse-Kuuste tootmisüksuses ajavahemikul 17.11.2014...08.02.2015.
The effect of different thawing methods of freezed meat on thawing loss, amount of brine injection, brine percolation and brine that remained in raw material, smoked meat products yield and amount of parted water isolation during the storage of packed smoked meat products was studied.
Uuriti külmutatud liha erinevate sulatamisviiside mõju sulatuskaole, sissepritsitud, väljanõrgunud ja toorainesse jäänud soolvee koguseid, suitsulihatoodete väljatulekut soolatud toorainest ning vaakumpakendatud suitsulihatoodetest eraldunud lahtise vee koguseid realiseerimisaja jooksul.
The amount of water released from products made from chilled meat was statistically significantly higher compared with products made from water thawed meat (p <0.001).
Jahutatud tooraine baasil valmistatud toodetest eraldunud lahtise vee hulk oli statistiliselt oluliselt suurem võrreldes vees sulatatud toorainest valmistatud toodetega (p < 0,001).
Injected brine and percolation of brine showed intermediate positive statistically significant correlation (r = 0.51, p = 0.001).
Sissepritsitud ja väljanõrgunud soolvee protsendi vahel ilmnes keskmise tugevusega positiivne statistiliselt oluline seos (r = 0,51, p = 0,001).
Impact of different thawing methods of freezed meat to the smoked meat product yield
Külmutatud liha erinevate sulatamisviiside mõju toodangu väljatulekule suitsulihatoodete tootmisel
However, this difference between thawing methods was not statistically significant (p = 0.145).
Siiski ei osutunud sulatusviiside vahelised erinevused statistiliselt oluliseks (p = 0,145).
Research showed, that the biggest thawing loss occurred in case of rapid thawing (3.5%) and the smallest in case of water thawing (-2%).
Uuringust selgus, et sulatuskadu oli kõige suurem tooraine kiiresti sulatamise korral (3,5%) ja kõige väiksem vees sulatamise korral (-2%).
The purpose of this work was to compare impacts of different thawing methods of freezed meat to the smoked meat product yield.
Magistritöö eesmärgiks oli võrrelda erineval viisil sulatatud lihast ja jahutatud lihast valmistatud suitsulihatoodete väljatulekuid.
The highest yield and smallest cooking loss (16.6%) were discovered using slowly thawed meat and the smallest yield and highest cooking loss (18.6%) using water thawed meat.
Suurim väljatulek ja väikseim termokadu (16.6%) ilmnes aeglaselt sulatatud liha puhul, väikseim väljatulek ja suurim termokadu (18.6%) aga vees sulatatud liha puhul (vahe 2,0%).
After the salting of the raw material the most brine remained into rapidly thawed raw material (16.4%) and the least into chilled raw material (14.1%).
Kõige enam soolvett jäi kiiresti sulatatud (16,4%) ja kõige vähem jahutatud toorainesse (14,1%).
During the storage of packed smoked meat products (24 days) the amount of parted water isolation was the highest in product that was made from chilled meat (0.85%) and the smallest in product that was made from water thawed meat (0.70%).
Valmistoote säilitamisel (24 päeva) eraldus lahtist vett kõige enam jahutatud liha puhul (0,85%) ja kõige vähem vees sulatatud tooraine puhul (0,70%).
The amount of brine percolation was not statistically significantly different between thawing methods (p = 0.154).
Väljanõrgunud soolvee osas ei osutunud sulatusviiside vahelised erinevused statistiliselt oluliseks (p = 0,154).
The amount of brine injection of raw material was the smallest in chilled meat (22.1%), and the biggest in rapidly thawed raw material (25.1%).
Sissepritsitud soolvee protsent oli suurim kiiresti sulatatud tooraine (25,1%) ja väikseim jahutatud tooraine (22,1%) puhul.
It gives an overview of how surveys are conducted and their results.
Antakse ülevaade uuringute läbiviimise korraldamisest ja tulemustest.
Instead, it is likely that differences are caused by different methodologies and directions of the surveys.
Pigem võib arvata, et erinevused tulenevad uuringute erinevatest metoodikatest ja suundumustest.
In order to ensure the preservation of many different forest functions, it is necessary to know the peculiarities of the manager or owner of the resource.
Tagamaks paljude erinevate metsa funktisoonide toimimine on vajalik tunda selle ressursi haldajat või omaniku iseärasusi.
In each country, owners divided into four or five typological categories and groups of broadly similar nature stood out: active forest managers, multiobjective forest managers, less active forest managers, nature enthusiasts and indifferent forest owners.
Igas riigis jagunesid omanikud nelja või viite tüpoloogilisse gruppi ning eristusid üldjoontes saranased rühmad: aktiivsed metsamajandajad, mitmekülgsed metsamajandajad, väheaktiivsed metsamajandajad, loodussõbrad ning ükskõiksed metsaomanikud.
The classification features of forest owners of the viewed countries were similar in broad terms and allowed dividing the owners into groups.
Vaatluse all olevate riikide metsaomanike klassifikatsoonide tunnused olid üldjoontes sarnased ning võimaldas jagada omanikke gruppideks.
Based on classifications, it finally compares owners’ dispositions and different views on property.
Lõpuks võrreldakse, lähtuvalt klassifikatsioonidest, omanike suundumusi ning erinevaid vaateid omandi suhtes.
Analysis of forest owners classifications – examples from Baltic and Nordic countries
Metsaomanike klassifikatsoonide võrdlev analüüs – näiteid Balti- ja Põhjamaadest
This literature-based thesis compares the classification methodologies of Baltic and Nordic private forest owners.
Käesolevas kirjandusel baseeruval uurimuses, võrreldakse Baltimaade ja Põhjamaade erametsaomanike klassifitseerimise metoodikaid.
It may be presumed that due to historical differences, private forest owners in different regions (The Baltic states and the Nordic countries) differ from each other.
Võib eeldada, et ajaloolistest põhjustest tingituna on erinevate piirkondade (näiteks Baltimaade ja Põhjamaade) erametsaomanikud omavahel erinevad.
The research revealed that forest owners of the Baltic states are not very different from forest owners of the Nordic countries.
Selgus, et Baltimaade metsaomanikud ei erine suures plaanis Põhjamaade metsaomanikest.
The research includes private forest owners from Estonia and Lithuania of the Baltic states and Finland and Sweden of the Nordic countries.
Baltimaadest valiti vaadeldud uurimusse Eesti ja Leedu metsaomanikud ning Põhjamaid on kirjeldatud Soome ja Rootsi näitel.
The central premise of the overview is that Baltic and Nordic private forest owners are different.
Ülevaate keskseks eelduseks on Põhjamaade ja Balti riikide erametsaomanike erinevus.
The main motives were related to animal welfare and environmental concerns.
Peamisteks veganluse motiivideks olid loomade heaolu ning keskkonna mõjud.
About 63% of the respondents have been following vegan diet for four years or less.
Vastanutest 63% olid vegan toitumist jälginud alla nelja aasta.
The empirical part of the thesis discusses the results of the online survey with 435 respondents.
Töö empiiriline osa käsitleb 435 vastajaga küsitluse tulemusi.
Agri-Food Supply Chain – Veganism and its Impact on the Food Supply Chain in Germany
Põllumajandusliku toidu tarneahel – veganlus ja selle mõju toidu tarneahelale Saksamaal
It is important to study and explore these aspects in order to know the ways in which the food system is influenced and the role these elements play in shaping the landscape of this industry.
Nende tegurite uurimine on oluline mõistaks, kuidas need mõjutavad toidusüsteemi ning mis rolli need elemendid mängivad tegevusvaldkonna kujundamisel.
The agri-food supply chain is exposed to and influenced by various external factors, causing it to constantly change and evolve.
Põllumajanduse ja toidu tarneahelaid mõjutavad erinevad välised tegurid, põhjustades pidevaid muutusi ja arengut.
However, high prices and accessibility remain as the main problems for vegans in Germany.
Samas nende kõrge hind ja kättesaadavus on Saksamaal peamisteks probleemideks vegan toitujatele.