natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No such studies have yet been conducted in Estonia.
Eestis sellised uurimused veel puuduvad.
2) Do SILAM-modelled air quality changes conform to measurement results?
2) Kas modelleeritud SILAM õhu kvaliteedi muutused vastavad mõõtetulemustele?
Impact of forest fires on air quality
Metsatulekahjude mõju õhu kvaliteedile
If the pollutant concentrations exceed the established limits rates, environmental disturbances could occur.
Kui saasteained ületavad neile sätestatud piirnorme võib see põhjustada keskkonnale häiringuid.
Air quality can be determined as concentrations of pollutants in air.
Õhu kvaliteet on määratletav õhus sisalduvate saasteainete kontsentratsioonidega.
The causes of episodes were confirmed by a quantitative analysis of relations which indicated that correlation between pollutants became stronger in all episode periods.
Episoodide esinemise põhjuse kinnitamiseks teostati kvantitatiivne seoste analüüs mis näitas, et korreleeruvus saasteainete vahel tugevnes kõigil perioodidel episoodide korral.
Most of the episoodes predicted by model were identifyed by analysis of measured data.
Mudeliga ennustatust episoodidest enamik tuvastati mõõteandmete analüüsiga.
The analysed data were compared to forecasts of the SILAM model and to the database of Estonian Rescue Board, in order to determine the origin of the episodes.
Analüüsitud andmeid võrreldi SILAM mudeli ennustuste ja Eesti Päästeameti andmebaasiga, et tuvastada episoodi päritolu.
It is just as important to study the impacts and behaviour patterns of pollutants from natural processes as those of pollution from human activities.
Sama oluline kui on hinnata inimtegevusega kaasneva saaste mõjusid on oluline ka hinnata looduslikel protsessidel kaasnevate saasteainete mõju ja käitumismustreid.
Answers were found to all research questions posed in the introductory part of the Thesis: 1) Is Estonia’s air quality affected by forest fires and if yes then to what extent?
Sissejuhatavas osas esitatud uurimisküsimustele on leitud vastused: 1) Kas ja millisel määral metsatulekahjud mõjutavad õhu kvaliteeti Eestis?
The qualitative and quantitative analysis indicated that the parameters measured at Estonian monitoring stations show effects of forest fires.
Kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsiga leiti, et Eesti seirejaamades mõõdetud parameetrites on leitavad metsatulekahjude mõjud.
The goal of this thesis was to determine the effects of fires on air quality in Estonia.
Käesoleva töö eesmärgiks oli leida tulekahjude mõjud Eestis.
Based on the analysis of the model and the monitoring data, it was determined that there are clear effects of forest fires on Estonia’s air quality.
Tänu mudeli ja seireandmete analüüsi võrdlusele sai selgeks, et metsatulekahjude mõju Eesti õhu kvaliteedile on selgelt tuvastatav.
Effects of forest fires on air quality have been found in various studies conducted in Estonia’s neighbouring countries.
Erinevate uurimuste kohaselt on Eesti naaberriikides leitud metsatulekahjude mõjutusi õhu kvaliteedis.
It was assessed that the parameters measured in Estonian monitoring stations indeed enable to find the effects of forest fires.
Eesti seirejaamades mõõdetud parameetrites on leitavad metsatulekahjude mõjud.
Thanks to the comparison of the model and the measurement data it became clear that forest fires in Estonia and its neighbouring countries affect Estonia’s air quality sufficiently to be detectable in monitoring data of background stations.
Tänu mudeli ja seireandmete analüüsi võrdlusele sai selgeks, et metsatulekahjud mõjutavad Eesti õhu kvaliteeti sel määral, et taustjaamade seireandmetes on mõju tuvastatav.
A quantitative analysis of concentrations measured by monitoring stations was prepared for that purpose, identifying fire episodes.
Selleks teostati kvantitatiivne mõõtejaamade kontsentratsioonide analüüs, et tuvastada episoodid.
Division of compounds, which was used as a second criterion, was proved suitable for finding episodes without pollution maps.
Teise kvantitatiivse muutujana kasutatud ühendite jagatis tõestas enda sobivust episoodide leidmiseks ilma saastekaartide abita – episoodi ja tavasituatsioonide korral varieerusid jagatiste väärtused erinevalt.
Most of the predicted episodes, caused by forest fires was detected in the year 2011.
2011 aastal tuvastati enamik ennustatud episoodidest.
This Thesis identified 15 episodes caused by forest fires in Estonia or in its neighbouring countries.
Mudel ennustas 2011. aastaks 15 episoodi mis olid põhjustatud metsatulekahjudest.
In 2014 there were 7 main grain growers who has sown 75% of the fields with grain.
Aastal 2014 oli Hiiumaal 7 põhilist teraviljakasvatajat, kes moodustasid 75% kogu teravilja kasvupinnast.
Usually production cycle for lager type of beer takes 8 hours.
Lager tüüpi õlle pruulimine kestab ligikaudu 8 tundi.
Quality requirements are set for beer and barley, which have to be fulfilled for perfect beer.
Nii õlleodrale kui linnasele on esitatud teatud kvaliteedinõuded, et toota täiuslikku õlut.
To save energy, the heat which comes from cooling the wort is used to heat water which is used to boil mash.
Energia kokkuhoiuks kasutatakse virde jahtumisel tekkivat soojushulka vee soojendamiseks.
Because of that, the year production can’t exceed 3000 hecto litres, which sets the daily limit to 1000 litres in a day, if the factory works 6 days per week.
See teeb keskmiselt 1000 liitrit päevas, arvestades, et tehas töötab 6 päeva nädalas.
Malting barley was sown in 2014 on 40 hectars and it’s yield was 3300 kg per hectar.
2014. aastal oli õlleodra kasvupind Hiiumaal 40 ha, saagikus 3300 kg/ha.
Beer is known in society for a long time.
Õlu on olnud populaarne jook läbi aegade.
Considering soil and weather conditions, the author of the thesis, founds that the grain growing is possible in Hiiumaa conditions.
Arvestades mullastikku ning kliima tingimusi, jõudis autor järelduseni, et õlleodra kasvatamine ja selle kasutamine rajatavas pruulikojas on võimalik.
Brewing system consists of mill, hot and cold water tuns, lauter tun, boiling vessel, fermentation vessel and serving vessel.
Lähtudes tootlikkusest valis autor ja Hiiumaa Pruulikoda OÜ sobivaks PSS SVIDNIK pruulimissüsteemi, mis koosneb jahvatist, külma ja kuuma vee anumast, filtreerimisanumast, keedunõust, käärtankist ja serveerimisanumast.
66% of the companies who answered the questionnaire are interested in cooperation with Hiiumaa Brewery Ltd. Hiiumaa Brewery is stated as the beer backwarder.
Koostööst Hiiumaa Pruulikoda OÜ-ga on huvitatud 66% vastajatest.
The establishment of brewery in Hiiu County, Hiiumaa
Pruulikoja asutamine Hiiumaale Hiiu valda
Two farmers has grown barley, which is qualified as matling barley.
Kaks tootjat kasvatasid ka õlleotra.
Therefore the most grown barley is for animal food.
Põhiliselt kasvatati suviotra loomasöödaks.
Therefore within 24 hours 3 production cycles can be made which makes in total 1050 litres (350 litres per cycle).
Ööpäeva mahub kolm tsüklit, seega ühe tsükli keskmine õlle kogus on 350 liitrit.
Hiiumaa Brewery OÜ, which will be located in Hiiumaa county, wishes to use local raw material.
Rajatav Hiiumaa Pruulikoda OÜ soov on kasutada tootmises kohalikku Hiiumaist toorainet.
Fields might need extra investment for field drainage because they can be excessively wet.
Täiendavat kulutust nõuab kuivendussüsteemide rajamine, et vähendada niiskusesisaldust mullas.
Malting barley is raw material which is needed for brewing beer, therefore it is connected to growing grain.
Selle tõttu on õlle valmistamine seotud ka teraviljakasvatamisega.
This bachelors work focuses on barley growing in Hiiumaa and beer making equipment.
Õlleoder ja sellest valmistatud linnas on õlle pruulimise aluseks.
All the farmers sowed spring barley on their fields.
Kõik kasvatasid suviotra.
The empirical part describes the materials and methods of the experiment.
Empiirilises osa kirjeldatakse katse materjali ja metoodikat.
In harsh climate regions where other fruit crops are not progressing, cultivating rowan (Sorbus) will open a completely new perspective.
Karmi kliimaga piirkondades, kus teised puuviljakultuurid ei edene, avab pihlakakasvatus täiesti uued perspektiivid.
The experiment was carried out at the Polli Horticultural Research Centre of the Estonian University of Life Sciences in 2018.
Katse viidi läbi 2018. aastal Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi Polli Aiandusuuringute Keskuses.
The percentage of broken fruits remained low in these varieties.
Ka varisenud viljade osakaal jäi nendel sortidel väheldaseks.
The hybrids with the largest fruits were 'Alaja Krupnaja' (1,6g), 'Granatnaja' (1,2g) and 'Titan' (1,2g).
Kõige suuremate viljadega olid hübriidsordid ’Alaja Krupnaja’ (1,6g), ’Granatnaja’ (1,2g) ja ’Titan’ (1,2g).
However their clusters had the smallest amount of fruit (up to 20 piece) and the lowest levels of ascorbic acid (below 50 mg 100g-1 ).
Samas oli nende kobarates kõige vähem vilju (kuni 20 tk) ning kõige väiksem askorbiinhappe sisaldus (alla 50 mg 100g-1).
The theoretical part gives an overview of the systematics of rowan species, their biology, cultivation and uses.
Teoreetilises osas antakse ülevaade pihlaka liikide süstemaatikas, nende bioloogiast ja kasvatamisest ning kasutusvaldkondadest.
At the same time, the average weight of the fruits remained moderaate (0,6-0,7g), but the fruits were rich in ascorbic acid (over 110 mg 100g-1 ).
Samas oli nende sortide keskmine vilja mass keskpärane (0,6-0,7g), kuid viljad olid kõige askorbiinhapperikkamad (üle 110 mg 100g-1).
The aim of the bachelor thesis was to give an overview of the taxonomy of the rowan and to compare the physical properties and biochemical composition of different varieties and hybrids.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli anda ülevaade pihlakate süstemaatikast ning võrrelda erinevate pihlaka sortide ja hübriidide viljade füüsikalisi omadusi ja biokeemilist koostist.
The beauty of the rowan tree resides in the abundant lush of the blooms in the spring time, the colour of rowan frutis and leaves in autumn and the beautiful shape of its crown.
Pihlakate dekoratiivsus peitub nende võrakujus, kevadel rikkalikus õitsemises ning lehtede ja viljade sügisvärvuses.
The rowan family (Sorbus) is very rich, with over 100 species (Piir, Niiberg 2003).
Pihlakate perekond (Sorbus) on väga rikkalik, neid on üle saja liigi.
All rowans have high ornamental values, especially the decorative varieties.
Kõik pihlakad on hinnatud ilupuud, eriti kehtib see dekoratiivvormide ja - sortide kohta.
Sorbus aucuparia varieties have large clusters but they have smaller fruits than hybrids.
Hariliku pihlaka sordid on suurte kobaratega, kuid hübriidsortidest väiksemate viljadega.
The results showed that the varieties ’Rosina’, ’Oranzevaja’ and ’Määripihlakas’ have heaviest clusters (over 40g) and the most fruits per cluster (over 68 pieces).
Samuti mõõdeti viljamassi pH. Tulemustest selgus, et hariliku pihlaka sortidest kõige suuremate kobarate massiga (üle 40g) ja rohkemate viljadega kobara kohta (üle 68 tk) olid sordid ’Rosina’, ’Oranzevaja’ ja ’Määripihlakas’.
Physical parameters and biochemical composition of fruits in different rowan tree (Sorbus sp.) cultivars and hybrids
Pihlaka (Sorbus sp.) sortide ja hübriidide viljade füüsikalised omadused ja biokeemiline koostis
Based on the results it can be concluded that the rowan (Sorbus aucuparia) has a higher content of juice and titanic acids than hybrids.
Saadud tulemustest võib järeldada, et looduslikult kasvav pihlakas on võrreldes hübriidsortidega suurema mahlakuivaine sisalduse ja tiitritavate hapete sisaldusega.
The content of fruit juice dry matter, titratable acids and ascorbic acid was determined, the pH was also measured.
Viljades määrati viljamahla kuivaine, tiitritavate hapete ja askorbiinhappe sisaldus.
The hybrids of rowan have bigger fruits but smaller content of asorbic acid.
Pihlaka hübriidsordid on võrreldes hariliku pihlaka sortidega suuremate viljadega, kuid väiksema askorbiinhappe sisaldusega.
Using freeware downloadable from the Internet I-d Mollier diagram, one can graphically evaluate the difference between the ideal model of the dryer and the drying process.
Kasutades internetist vabavarana allalaetavat Mollieri I–d digrammi, saab graafiliselt hinnata toimuva kuivatusprotsessi erinevust ideaalkuivati mudelist.
This thesis was to measure characteristic parameters of the grain dryers work, calculate the energy consumption in different parts of the dryer and to model the most economical drying regime.
Töö eesmärgiks oli mõõta teraviljakuivatite tööd iseloomustavad parameetrid, arvutada energiakulu kuivati erinevates osades ning modelleerida võimalikult ökonoomne kuivatusrežiim.
The dryer inlet air temperature must be measured in dry and wet thermometer, the temperature between the oven and drying chamber and measure the exhaust air temperarture from the drying chamber with dry and wet thermometer.
Mõõta tuleb kuivatisse siseneva õhu temperatuur kuiva ja märja termomeetriga, temperatuur kuivatiahju ning kuivatuskambri vahel ja määrata kuiva ning märja termomeetri näit kuivatuskambrist väljuvas õhus.
During surveys temperatures were recorded with data logger and from there graphics of the thermal processes were designed.
Vaatluste käigus datalogeriga salvestatud temperatuuride abil kujundati kuivatis toimuvate termiliste protsesside graafikud.
To measure the energy loss in grain dryers one must measure flue gas temperature in the oven from there one can calculate the efficiency of the oven.
Teraviljakuivati energeetiliste kadude määramiseks peab mõõtma ahju suitsugaasi temperatuuri, mille abil saab kaudselt hinnata ahju kasutegurit.
Grain dryer energy ysage and metods of dryng protsess measuring
Teraviljakuivatite energiakasutus ja kuivatusprotsessi kontrollmõõtmiste metoodika
By humitity sensors and parallel connected thermistors humitity was measured.
Niiskuseandurite ja termistoride rööpühenduste abil mõõdeti õhuniiskused.
The maturity of wine grapes at harvest determines the style and quality of the wine.
Veiniviinamarjade küpsus saagikoristusel määrab veini stiili ja kvaliteedi.
The experiment was carried out in 2019 on open field conditions at the EMÜ Rõhu Experimental Station vineyard in Tartu County.
Katse viidi läbi 2019. aastal avamaa tingimustes EMÜ Rõhu Katsejaama istandikus Tartumaal.
Organic acid content of the cultivars was 0.59-0.98 g/100g.
Sortide orgaaniliste hapete sisaldus varieerus vahemikus 0,59-0,98 g/100g.
`Rondo` had the lowest soluble solids content, only 15 °Brix.
`Rondo` mahla kuivainesisaldus oli madalaim, ainult 15 °Brix.
All cultivars used in the experiment had problematic technological parameters.
Iga katsevariandi puhul leidus tehnoloogilisi parameetreid, mis olid probleemsed.
Previous experimental work in Estonia has shown that due to relatively cool summers berries have problem reaching technological berry composition recommended in literature.
Varasem katsetöö Eestis on näidanud, et jaheda suve tingimustes on marjadel probleeme kirjanduses soovitatud tehnoloogiliste parameetrite saavutamisega.
From the labrusca-type grapes in the experiment `Zilga` did not reach the recommended soluble solids content for red wine (17...18 ºBrix), but `Hasansky Sladky` exceeded the recommended soluble solids content.
Katses olnud labrusca-tüüpi sortidest `Zilga` ei saavutanud punase veini jaoks soovitatud mahla kuivaine sisaldust (17...18 ºBrix), `Hasanski Sladki` aga ületas soovitatud sisaldust.
Wine grapes technological maturity depending on cultivar and spring cover
Veiniviinamarjade tehnoloogiline küpsus sõltuvalt sordiomadustest ja kevadkattest
The results of the trial year show that achieving the technological composition suitable for red wine is a problem in cold weather conditions.
2019. aasta tulemustest järeldub, et punase veini jaoks sobiva tehnoloogilise küpsuse saavutamine on külma kliima tingimustes avamaal probleemiks.
In the cultivar comparison experiment the variants: `Hasansky Sladky`, `Zilga` and `Rondo` were studied.
Sordi mõju hindamise katses olid variandid: `Hasanski Sladki`, `Zilga` ja `Rondo`.
The aim of this thesis was to find out the effect of cultivar characteristics and spring cover on the technological parameters of grapes (soluble solids, organic acids, juice pH and sugar/acid ratio).
Magistritöö hüpoteesist lähtuvalt seati töö eesmärkideks selgitada välja sordiomaduste ja kevadkatte mõju veini viinamarjade tehnoloogilise küpsuse parameetritele (mahla kuivaine, orgaanilised happed, pH, suhkrute ja hapete suhtarv).
The sugar/acid ratio ranged from 16...27 and `Zilga` had the highest sugar/acid ratio.
Suhkrute ja hapete suhtarv varieerus vahemikus 16...27. Suurim suhkrute ja hapete suhtarv saadi sordi `Zilga` puhul.
However the harvested grapes are suitable for making rose sparkling wine with low alcohol content.
Saak sobib aga väiksema alkoholisisaldusega roosa ja valge vahuveini valmistamiseks.
The usage of spring cover did not significantly impact the sugar/acid ratio of `Zilga`.
Kevadkatete kasutamine ei mõjutanud statistiliselt oluliselt `Zilga` suhtarvu.
Grapes technological maturity is assessed on the basis of the soluble solids, organic acid content, juice pH and soluble solids/acid ratio.
Viinamarjade tehnoloogilist küpsust hinnatakse marjamahla kuivaine, orgaaniliste hapete sisalduse, marjamahla pH ning suhkrute ja hapete suhtarvu põhjal.
In 3rd of May right after crown thinning the frost cloth (50 g/m², white) that was used as a spring cover was installed on the side of the plants.
Kevadkattena kasutati talveloori (50 g/m², valge), mis paigaldati taimede toestuse külge 3. mail kohe pärast võralõikust ja enne pungade puhkemist ning eemaldati pärast õitsemist 26. juunil.
Organic acid content of `Hasansky Sladky` was significantly impacted by the usage of spring cloth, it was reduced by 0.12 g/100g.
Kevadkatte kasutamine mõjutas oluliselt katsesortide marjade mahla orgaaniliste hapete sisaldust, sordil `Hasanski Sladki` vähenes orgaaniliste hapete sisaldus 0,12 g/100g võrra.
Thus, the hypothesis was that the technological composition of grape cultivars necessary for wine production is a problem in cold weather conditions.
Sellest tingituna püstitati hüpotees: külma kliima tingimustes on probleemiks viinamarja sortide saagi tehnoloogiline küpsus, mis on vajalik veini tootmiseks.
The soluble solids content of the cultivars ranged from 15 to 19 ºBrix.
Sortide marjamahla kuivaine sisaldus varieerus vahemikus 15...19 ºBrix.
Highest acid content was found in the cultivar `Hasansky Sladky`.
Happerikkamaks sordiks osutus ´Hasanski Sladki´.
Spring cover increased the soluble solids content of `Zilga` to 18 ºBrix.
Kevadkatte kasutamisel oli oluline mõju sordile `Zilga`- kevadkattega suurenes mahla kuivaine sisaldus ja oli 18 ºBrix.
Spring cover had no significant impact on `Hasansky Sladky`.
Sordile `Hasanski Sladki` kevadkattel mõju polnud.
In the spring cover study the experimental variants were: `Hasansky Sladky` and `Zilga` both without the spring cover and with the cover were studied.
Katte mõju katses olid variandid: `Hasanski Sladki` kontrollvariant katteta ja kattega variant ning `Zilga` kattega ja kontrollvariandis kasutati varjutuskangast.
In the cultivar `Zilga` spring cloth increased the juice pH to 3.72 and in the cultivar `Hasansky Sladky` pH increased to 3.68.
Kevadkatete kasutamisel suurenes oluliselt mõlema katsesordi pH. `Zilga` puhul suurenes kevadkatete kasutamisel pH 3.72-ni, `Hasanski Sladki` puhul suurenes pH 3.68-ni. Katsetulemused kinnitasid hüpoteesi ja näitasid, et talveloori kasutamine kevadkattena mõjutab marjade tehnoloogilist küpsust.
Cultivar `Hasansky Sladky` results were significantly different, spring cover had a positive impact on it. Cultivar characteristics did not impact the experiment´s berry juice pH, in all cultivars it was 3.6.
Katsemarjade mahla pH-le sordiomadused mõju ei avaldanud ja kõigil sortidel oli see 3.6.
Sound and soundscape are emotional stimuli that overshadow the quality of urban spaces.
Heli ja heliruum on emotsionaalsed stiimulid, mis varjutavad linnaruumi kvaliteeti.
In order to achieve high quality and enjoyable recording spaces, this position needs to be addressed.
Saavutamaks kõrgekvaliteetset, nauditavat salvestusruumi tuleb selle probleemiga tegeleda.
The present study is applied and descriptive and analytical in nature.
Töö on rakendusliku iseloomuga, kirjeldav ja iseloomult analüütiline.
The purpose of this research was to investigate the quantitative and qualitative aspects of the soundscape on the people in Slinge street(South Rotterdam).
Töö eesmärk oli uurida kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid aspekte Slinge tänava (Lõuna-Rotterdam) heliruumi mõjust inimestele.
The research provides a comprehensive overview of the concept, dimensions, and factors affecting the sound landscape and its methods of study.
Uurimustöö pakub põhjaliku ülevaate kontseptsioonidest, mõõtmetest ja teistest faktoritest, mis mõjutavad heliruumi, ning meetoditest selle uurimiseks.
The quantitative and qualitative complementary method has been used for evaluation purposes.
Kvantitatiivkvalitatiivkomplementaarset meetodit on kasutatud hinnagute andmiseks.
Sound in Landscape Architecture: The case study of Slinge street, Rotterdam, Netherlands
Heli maastikuarhitektuuris: Rotterdami linna Slinge tänava juhtumianalüüs
This is while today's cities are rapidly expanding and, as a result, the emergence of traffic and other environmental contaminants has created a disturbing landscape.
Seda ajal, kui linnaruum on aina kasvamas, ning liiklus ja muud analoogne keskkonna saaste on tekitamas häirivat maastikku.
In order to collect the required data, field acoustic harvesting from 13 points with distances of 250m and Questionnaires were filled out by those present in the range.
Mõõtekohti oli kokku 12, 250m distantsiga ja küsimustikke täitsid parasjagu kohal viibivad linnaelanikud.
Sound as an inseparable part of the urban atmosphere affects the behavior of pedestrians, the choice of space to stay or pass, the pedestrians' perception of the urban space, and in general, the quality of the urban space.
Heli, olles lahutamatu osa linnaruumist mõjutab näiteks jalakäiate käitumismustreid, valikuid vaba aja veetmiseks valitud kohtades, linnaelaniku taju üleüldisest linnaruumist ja selle kvaliteedist.
Nowadays, the increase and redistribution of sound sources, such as traffic noise, human activities, and disturbing sounds, creates an unpleasant acoustic perspective and creates a disturbing audiovisual perception for the citizens.
Tänapäeval, tulenevalt heli allikate asukoha ja arvukuse kasvust, nagu näiteks liiklusmüra, inimtegevuslik müra, ja muud häirivad helid tekitavad ebameeldiva akustilise ja visuaalse pildi üleüldisest linnaruumist.
Nowadays the audio and visual landscape as a part of the urban landscape is neglected in urban planning and planning.
Tänapäeval on unarusse jäetud linnamaastikuplaneerimises audio-visuaalne maastik.
The method described by the author in the direction of designing and redesigning a pleasing sound landscape in urban spaces is the result of extensive research and studies in the field of view.
Autori poolt kirjeldatud meetod saavutamaks positiivne heliruum läbi linnaruumi kujundamise ja ümberkujundamise on pikaajalise ja põhjaliku uurimistöö antud valdkonnas.
Positive soundscape design is the key step.
Positiivse heliruumi tekitamine on antud töö peaasjalik mõte.
These alternatives show the importance of addressing the audio landscape in urban spaces.
Alternatiivide olemasolu näitlikustab heliruumiga tegelemise vajadust.
In the End, compounding the design part and results of databases can change sound pollution of Slinge sound to be a better neighborhood for the people of this area.
Lõpptulemusena saab koondandmestikku ja kogutud andmebaasi kasutada Slinge tänava elanike elukvaliteedi parandamiseks.
In the end, there are some suggestions to use landscape design to manage and control the quality of the sound and sound pollution in this area.
Antud vallas tehtud tööst tuuakse välja metodoloogiline lähenenine meeldiva, ning ebameeldiva heliruumi loomiseks.