natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The extensification of Estonian agriculture during the transition period has reduced the negative impact on the environment but at the same time this has caused a decline in the fertility of agricultural land, and this diminishes the competitiveness of Estonian agriculture.
Eesti põllumajandustootmise ekstensiivistumine üleminekuperioodil on vähendanud negatiivset mõju keskkonnale, kuid samas on põhjustanud muldade produktsioonivõime langust, mis omakorda vähendab Eesti põllumajanduse konkurentsivõimet.
Despite the fact that this study presents spatial agro-economic DSS on the example of just one rural municipality and a single crop, its importance is more extensive.
Hoolimata sellest, et antud uurimistöö esitleb asukohapõhise agromajandusliku nõuandesüsteemi võimalusi ainult ühe valla ja kultuuri näitel, on selle tähtsus oluliselt laiaulatuslikum.
Farmers can use spatial profitability data with other criteria for crop rotation planning and for strategic decisions but presented DSS does not make decisions, but rather contributes knowledge that can be used in the decision making process.
Põllumajandustootjad saavad kasutada põllupõhiseid tasuvusarvutusi koos täiendavate kriteeriumitega näiteks külvikordade planeerimiseks ja strateegiliste valikute tegemiseks, kuid antud nõuandesüsteem ei tee otsuseid iseenesest, vaid pakub pigem teaduspõhist lisainformatsiooni otsustusprotsessi tõhustamiseks.
The database of digital soil map should be definitely appended with quantitative parameters, which would provide prerequisites for its more extensive applications such as related production activities to environmental impact.
Digitaalse mullastikukaardi andmebaasi tuleb kindlasti täiendada kvantitatiivsete parameetritega, mis looks eeldused selle laialdasemaks kasutuseks nagu näiteks ilmastikukahjude hindamiseks põllumajanduses, kuid ka tootmisega seonduvate mõjude hindamiseks keskkonnale.
A positive effect of the collapse of Estonian agriculture has been a reduction of the pressure on the environment whereas a negative effect to the several aspects of sustainable agriculture has emerged (i) in soil degradation which is due to insufficient investments into maintaining soil fertility, (ii) in ineffective use of pedo-climatic resources, (iii) in low profitability and competitiveness of the agri - culture sector, and (iv) in decreased national food supply.
Põllumajanduse drastiline langus 1990ndatel aastatel vähendas negatiivset mõju ümbritsevale keskkonnale, kuid samaegselt on tõstatunud mitmed jätkusuutlikkust ohustavad probleemid: (a) põl - lumuldade degradeerumine tulenevalt ebapiisavatest sisenditest mul - laviljakuse säilitamiseks, (b) ebaefektiivne mullastik-klimaatiliste ressursside kasutus, (c) põllumajandussektori madal konkurentsivõime ja tasuvus, (d) kahanenud toiduga isevarustatus.
Up-scaling the modelling results 60 61 from field-level also enables its application in regional planning and in macro-economic analysis.
Põllu tasandilt modelleerimistulemuste üldistamine võimaldab arendatavat nõuandesüsteemi rakendada nii regionaalplaneerimises kui ka makromajanduslikus analüüsis.
Land use and soil management in Estonian agriculture during the transition from the Soviet period to the EU and its current optimisation by the spatial agro-economic decision support system
Eesti maakasutus põllumajanduses üleminekul sotsialistlikust ajastust Euroopa Liitu ja selle optimeerimine asukohapõhise agromajandusliku nõuandesüsteemi abil
Further improvement of DSS should focus on the development of agronomic models for various crops and economic models should be continuously adjusted according the changes in socio-economic conditions.
Esitletud nõuandesüsteemi arendamiseks tuleb teadusuuringutele tuginevalt pidevalt täiustada erinevate põllu- ja rohumaakultuuride agronoomilisi mudeleid ning vastavalt sotsiaalmajanduslikule olukorrale on vaja kohandada ka majanduslikke mudeleid.
At present only 40–50% of the yield potential of cereals is realised in actual farming conditions.
Tänapäeval moodustab Eesti keskmine teravilja saagikus kõigest 40–50% reaalselt võimalikust saagipotentsiaalist.
Economically effective N norm for barley is, in most of the study area, from 50 to 60 kg N ha-1 but on a quarter of arable land in the study area it is uneconomical to apply N to barley.
Majanduslikult efektiivsed mineraalse lämmastiku normid odrale jäid enamikel uurimisala põldudel vahemikku 50–60 kg N ha-1, kuid samas neljandikul põllumaast ei ole lämmastikväe - tiste kasutamine kui ka odrakasvatus tasuv.
The drastic decrease in arable land use in the transition to a free market economy continued until EU CAP was implemented in Estonia.
Taasiseseisvumisjärgsel perioodil toimunud suur langus Eesti põllumajanduslikus maakasutuses jätkus kuni EL ühtse põllumajanduspoliitika rakendumiseni.
Data handling and presentation in the agricultural decision making process was for the first time in Estonia embedded to fieldspecific GIS and its application possibilities were analysed in the example of Kullamaa rural municipality.
Teaduspõhine nõuandesüsteem ühildati antud töö raames esmakordselt põllupõhise geoinfosüsteemiga ja selle rakendamise võimalusi analüüsiti Kullamaa valla näitel.
Analysed spatial DSS serves as a basis for effective resource management in modern agriculture and can be used as a tool in knowledge-based decision making processes to achieve economic, social and environmental targets of sustainable agriculture.
Arendatav asukohapõhine agromajanduslik nõuandesüsteem loob eeldused looduslike ja majanduslike ressursside efektiivseks ja optimaalseks kasutamiseks põllumajanduses ja on üheks vahendiks teaduspõhises otsustusprotsessis saavutamaks jätkusuutliku põllumajanduse majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakaitselisi eesmärke.
To achieve more sustainable agriculture the optimisation of agricultural land use and soil management should be based on the scientific knowl - edge and from this necessary precondition to develop a spatial agro-economic DSS.
Nende probleemide lahendamiseks ja oluliselt jätkusuutlikuma põllumajanduse saavuta - miseks peab põllumajandustootmise ning maakasutuse optimeeri - mine toimima teaduspõhiselt, millest tuleneb vajadus asukohapõhise agromajandusliku nõuandesüsteemi väljaarendamiseks.
In this study the methodology for the functioning of the DSS was developed which is further applicable nationwide.
Käesolev töö käigus arendati välja põllupõhise agromajandusliku nõuandesüsteemi toimimise metoodika, mis on edaspidi rakendatav üle kogu Eesti.
A field-specific database was compiled and agro-economic models were applied to provide information for decision makers.
Koostati põllumassiivide andmebaas ja rakendati agromajanduslikke mudeleid pakkumaks täiendavat informatsiooni odrakasvatuse ja väetamise põllupõhiseks optimeerimiseks.
The regional differences in land use changes in the 1990s were determined mainly by local bio-physical disadvantages such as soil quality.
Põllumajandusliku maakasutuse muutused olid 1990ndatel põhjustatud sotsiaal-majanduslikest reformidest, kuid regionaalsed erinevused seonduvad eelkõige piirkonna looduslike tingimustega.
The simulated barley yield for the study area is, with the use of economically optimised amounts of NPK fertilisers, 2.6 Mg ha-1, which is by 1.1 Mg ha-1 higher compared to the actual cereal yield in the region.
Majandus - likult efektiivsete väetisnormide kasutamine vastavalt muldade 86 87 väetustarbele tagaks uurimisalal odra keskmiseks arvutuslikuks saagikuseks 2,6 Mg ha-1, mis on 1,1 Mg ha-1 võrra suurem antud piirkonna tegelikust teravilja saagikusest viimasel kümnendil.
Agri-environmental policy should more consider soil degradation due to the negative plant nutrient balances of arable soils in Estonia.
Põllumajan - dus- ja keskkonnapoliitika peaks aga edaspidi suuremat tähelepanu pöörama negatiivsest toiteelementide bilansist tuleneva muldade degradeerumise vältimisele.
Higher efficiency is guaranteed in the case of balanced fertilisation but the optimum combination of nutrients depends on the relative prices of fertilisers and yield.
Kõrgem väetamise efektiivsus ja tulukus saavutatakse tasakaalustatud väetisnormide korral, kuid majan - duslikult põhjendatud taimetoiteelementide vahekord väetises on sõltuv väetise ja saagi hinnasuhtest.
The improvement of the current DSS and usage expansion from pilot areas to nationwide coverage of Estonia are essential for these purposes.
Selleks on hädavajalik antud nõuandesüsteemi järjepidev arendamine ja laiendamine pilootalalt üle kogu Eesti.
Active balance, which enables the estimation of the degree to which formation of the yield occurs at the expense of soil resources, shows that at present the 58 59 largest deficiency is regarding P (68%) and K (57%) followed by N (34%).
Taimetoiteelementide aktiivbilansist lähtuvalt on praegu kõige suurem defitsiit fosfori (68%) ja kaaliumi (57%) osas, kuid puudujääk on ka lämmastiku osas (34%).
Composed thematic maps enable the clear presentation of spatial variability in the profitability of barley production from field to region scale.
Koostatud teemakaardid võimaldavad selgelt visualiseerida odrakasvatuse tasuvuse ruumilist varieeruvust nii üksikute põldude tasandil kui ka regionaalselt.
Decrease in soil fertility reduces the amount of mineral fertilisers used by 2.85 kg NPK per one soil quality point.
Mullaviljakuse vähenedes ühe hindepunkti võrra kahaneb kasutatav mineraalväetiste NPK kogus 2,85 kg ha-1.
A decrease in soil fertility by one quality point brings about a 2.5% increase in the proportion of abandoned land.
Valla haritava maa boniteedi kahanedes ühe hindepunkti võrra vähenes selle valla põllumajanduslik maakasutus 2,5% võrra.
Field-specific fertiliser optimisation compared to uniform fertiliser application can help farmers to avoid economic losses and simultaneously increase effectiveness of fertilisation and low yields.
Põllupõhine väetiste optimeerime võimaldab põllumajandustootjatel vältida rahalist kahju, suurendada väetamise efektiivsust ja saagikust.
This study creates possibilities not only for field-specific agro-economic analysis but also contributes a framework for further expansion of the capabilities of GIS-based DSS in various branches of the rural economy.
Antud uurimistöö ei loo võimalusi mitte ainult põllupõhiseks agromajanduslikuks analüüsiks ja tootmistegevuse planeerimiseks, vaid see võiks olla üheks osaks kogu Eesti loodusressursside kasutamist ja majandamist hõlmavast asukohapõhisest nõuandesüsteemist.
The agronomic models for spring barley and potato, based on the regression analysis of numerous field experiments, were developed to assess the impact of soil and climate conditions on the effective - ness of fertilisers.
Arvukate põldkatsete tulemustel põhineva regressioonanalüüsi abil koostatud odra ja kartuli agronoomilised mudelid võimaldavad hinnata mullastiku ja ilma mõju väetiste efektiivsusele ja väetiste kasutamise agromajanduslikke riske.
The effectiveness of fertilisation depends, to a large extent on, besides soil properties, meteorological conditions.
Väetiste efektiivsus sõltub lisaks mulla omadustele ja väetistarbele suuresti ka klimaatilistest tingimustest, isegi mõõdukate väetisannuste kasutamisel on nende efektiivsus väga varieeruv.
The developed models enable the estimation of the pedo-climatic and economic risks in fertilisation optimisation.
Ajas ja ruumis to - imivad mudelid võimaldavad hinnata looduslikke ja majanduslikke riske väetamise optimeerimises ning panevad aluse teaduspõhise nõuandesüsteemi väljaarendamiseks.
In the 1990s the use of fertilisers has decreased by significant factors: N by six; P by twenty; K by thirty and organic fertilisers by four.
Eesti taasiseseisvumisjärgsel perioodil, 1990ndatel aastatel, vähenes lämmastikväetiste kasutamine kuni 6 korda, fosforväetiste kasu - tamine 20 korda, kaaliumväetiste kasutamine 30 korda ja orgaan - iliste väetiste kasutamine 4 korda.
Plant nutrient balances of Estonian arable soils were analysed in the long-term (1939–2003) with uniform methodology.
Ühtsel metoodikal põhinev haritava maa taimetoiteelementide bilansside analüüs (1939–2003) võimaldas hinnata põllumajandusliku maakasutuse jätkusuutlikkuse mõningaid aspekte üleminekul sotsialistikust ajastust vabaturumajandusele.
The quantities of plant nutrients N, K and P applied to the fields exceeded the amounts removed through crop harvesting by a factor of 2–2.3 (N), 1.9–2.2 (K) and 3–3.5 (P).
Seega mulda viidavad taimetoitainete kogused ületasid taimede poolt kasutatavaid koguseid lämmastiku osas 2–2,3 korda, kaaliumi puhul 1,9–2,2 korda 8 4 85 ning fosforit viidi mulda 3–3,5 korda rohkem.
The amounts of lactate soluble P and K increased by 1.1 and 0.7 mg kg-1 soil per year, respectively.
Märkimisväärsest positiivsest taimetoiteelementide bilansist tulenevalt suurenes sel perioodil muldade laktaatlahustuva fosfori- ja kaaliumisisaldus aastas vastavalt 1,1 ja 0,7 mg kg mulla kohta.
It must, therefore, be considered that the yield formation of cere - als is largely determined by the pedo-climatic conditions (50–60%), and that fertilisers are a lesser influence.
Madal saagipotentsiaali realiseerumine on seletatav ebapiisava väetiste kasutumisega, kuid samas tuleb arvestada, et saagikus tootmises sõltub 50-60% ulatuses mullastik-klimaatiliste tingimustest ning väetamise osa saagikuse kujunemisel on oluliselt väiksem.
In the case of oilseed rape the utilisation of the yield potential is 60–65%, which is induced by more intensive fertilisation compared to cereals.
Rapsi mõnevõrra intensiivsem väetamine võrreldes teraviljadega on taganud parema saagipotentsiaali realiseerumise – riigi keskmine rapsi saagikus moodustab 60–65% sordivõrdluskatsete saagitasemest.
As nutrient deficiency is highest for forage crops, the depletion of soil P and K may become critical, especially in organic systems where grasslands are dominant.
Fosfori ja kaaliumi mullarvarude ammen - dumine võib muutuda saagikust limiteerivaks faktoriks eelkõige suure rohumaade osatähtsusega mahepõllumajanduses.
The high yield gap indicates the ineffective use of pedo-climatic resources and this causes agricultural self-sufficiency at the national level to deteriorate.
Järjepidev ekstensiivne maaviljelus ja ebaefektiivne ressursside kasutamine kahandab veelgi Eesti riigi põllumajandussaadustega isevarustatust.
The total balances of K and P of arable soils have become negative as a consequence of inadequate fertilisation.
Tulenevalt ebapiisavast väetiste kasutusest muutus põllumuldade kaaliumi ja fosfori üldbilanss negatiivseks ning lämmastikku viidi väetistega mulda kogustes, mis eemaldati põllult saakidega.
There is an increasing demand for the planning of abandoned agricultural land in Estonia and a developed DSS can be expanded for the cultivation of bioenergetic crops or for afforestation of abandoned land.
Antud nõuandesüsteemi ongi võimalik edasi arendada nii endiste põllumaade metsastamise kui ka neil bioenergeetiliste kultuuride kasvatamise seisukohalt, bioenergeetika arengukavade koostamiseks kui ka bioenergia tootmisprotsessi optimeerimiseks.
The ben - efit of this DSS is that information from different sources is collected, processed and integrated into a unified system which makes decision making more effective.
Erinevatest allikatest pärineva andmete integreerimine ühtsesse süsteemi suurendab informatsiooni väärtust, kättesaadavust ja teadustulemuste rakendatavust saavutamaks jätkusuutliku põllumajanduse eesmärke.
The loss of subsidies at the beginning of the transition period highlighted the importance of pedo-climatic conditions in the formation of the profitability of agricultural production but the EU agricultural policy has again relieved the impact of bio-physical diversity on the competitiveness of agriculture.
EL põllumajanduspoliitika rakendamisega on aga looduslike erisuste mõjud maakasutusele ja põllumajanduse konkurentsivõimele leevendunud.
The variance of the average effectiveness, even of quite small rates, of mineral fertilisers (N60, P26 and K50) is very high.
Tai - medele omastatava muldaviidud toiteelementide ja mullast saagiga eemaldatavate koguste vahe on negatiivne – -24,5 kg N, -6,5 kg P ja -26,2 kg K ha-1.
The integration of wind energy into power system
Tuuleenergia integreerimine energiasüsteemi
The final chapter analyses the integration of wind energy into power system.
Töö eesmärgiks oli uurida tuuleenergia integreerimisel energiasüsteemi tekkivaid probleeme.
The third part is about the analyse of wind speeds in Estonia using Weibull’s distribution (Homer software).
Samuti uuriti kuidas muutuvad tuulekiirused seoses kõrguste muutumisega ja kas tuulekiirused on aastate lõikes sarnased (Weibull).
This is a master’s written work that speaks about The Integration of Wind Energy into Power System.
Töös selgus, et tuuleenergia integreerimise põhiprobleemiks on võimsuste balanseerimine, kuna tuulekiirused kõiguvad kõige rohkem vahemikus, kus võimsused muutuvad kõige rohkem.
Third part also characterizes energy production forecasting using windmill characteristics.
Samuti selgus Weibull’i sagedusjaotuse põhjal, et Eesti sisemaal olevad tuulekiirused ei sobi elektrituulikute jaoks kuna pooled tuulekiirused aasta jooksul on praktilised kasutuskõlbmatud.
The second part speaks about wind energy and how it works.
Ühendused võimaldavad ka neil riikidel tuuleenergiat tarbida, kel endal tuult piisavalt pole.
The first part is about renewable energy and laws/acts in Estonia and Europan Union.
Selleks kasutati astmelist ja logaritmilist ekstrapoleerimist.
There have been identified many activities where waste was taking place.
Esineb palju tegevusi, kus toimub raiskamine.
With this approach it is possible continuously improving processes and strive for perfection.
Sellise kontseptsiooniga on võimalik pidevalt oma tööprotsesse arendada ning püüelda täiuslikkuse poole.
Based on findings from document analysis and observation, the author described organization's current problems and activities, which will not create value for customers.
Osalusvaatluse ja dokumendianalüüsi tulemusel on võimalik kaardistada organisatsiooni hetkeolukorra probleemid ning tegevused, mis ei loo oma klientidele väärtust.
Due to changing market conditions, there is a constant need to find development opportunities to meet increased customer expectations and at the same time giving them more value adding inputs.
Muutuvas maailmas on konkurentsis püsimise tarvis leida pidevalt arenguvõimalusi, et oma klientide kasvavaid ootusi täita ja pakkuda neile pidevalt lisandväärtusi.
Implementation of Lean thinking on the example of Stora Enso Finance Delivery Helpdesk
Timmitud mõtteviisi rakendamine Stora Enso Finance Delivery Helpdesk näitel
For Helpdesk team members it is important to acknowledge, that lean thinking is a dynamic way, characterized by constant improvement.
Oluline on enda meeskonna jaoks teadvustada, et timmitud mõtteviis on dünaamiline viis, mida iseloomustab pidev täiustumine.
Lean thinking is a philosophy of eliminating waste and creating value.
Timmitud mõtteviis on filosoofia, kus läbivateks põhimõteteks on raiskamise eemaldamine ning väärtuse loomine.
The aim of the thesis was to identify the ways, which will increase streamlines in Finance Delivery Helpdesk and at the same time should improve resource efficiency.
Sellest tulenevalt on magistritöö eesmärgiks määratleda vahendid, mis suurendavad vootõhusust Finance Delivery Helpdesk´is, samal ajal parandades ressursside kasutamist.
Based on the findings of the master thesis survey, it can be acknowledged, that principles of lean thinking have been implemented partly in Finance Delivery Helpdesk, but it has not been systemic approach.
Uuringu tulemusel võib kinnitada, et Finance Delivery Helpdesk´is rakendatakse timmitud mõtteviisi põhimõtteid osaliselt, kuid tegemist ei ole süsteemse lähenemisega.
For elimination of the waste there are suggested in the empirical part of the thesis of using lean thinking tools.
Töö käigus tuvastatud raiskamiste eemaldamiseks on töö empiirilises osas esitatud ettepanekud, kuidas konkreetsete timmitud mõtteviisi tööriistadega antud probleemi saab muuta.
Previous positive feedback gives employees motivation to change the way of working for creating value adding services to customers.
Uuringu tulemustest selgus, et ka eelnev positiivne kogemus ja head tulemused motiveerivad inimesi tegema muudatusi, et saaks oma klientidele pakkuda võimalikult kvaliteetset ning väärtust omavat teenust.
To achieve the aim of the thesis author used case study and for data collection document analysis, interviews, observation and focus group interviews were used.
Selleks, et saavutada töö eesmärki on andmekogumismeetodina kasutatud olemasolevate dokumentide analüüsi, osalusvaatlust, intervjuud Finance Delivery Helpdesk´i klientidega ning fookusgrupi intervjuud Finance Delivery Helpdesk´i liikmetega.
The research problem of the thesis was to find out whether Stora Enso Finance Delivery Helpdesk principles of the operating model meets the principles of lean thinking.
Magistritöö uurimisprobleemiks on välja selgitada kuivõrd Stora Enso Finance Delivery Helpdesk´i tegevusstrateegia vastab timmitud mõtteviisile, kuna organisatsioonis planeeritakse protsesse korrastada vastavalt timmitud mõtteviisi käsitlusele.
The research is based on academic literature.
Uurimistöö põhineb kirjandusel.
The greenery in the city has a positive effect on humans mental and physical health, due to the fact that it enables various activities (sports, walking, recreation etc.), thus reducing the likelihood of overweight and obesity.
Rohealade positiivne mõju inimese psüühilisele ja füüsilisele tervisele tuleneb võimalusest tegeleda seal erinevate tegevustega (sportimine, jalutamine, puhkamine jne.), vähendades seega tõenäosust ülekaalulisusele ja rasvumisele.
A well-thought-out planning and development can help change the environment more human-friendly, aesthetically pleasing and healthier
Hästi läbimõeldud planeering ja rajamine aitab muuta keskkonda inimsõbralikumaks, esteetilisemaks ja tervislikumaks.
The research is applicable in Estonia as well as elsewhere in the world, where the population growth and environmental conditions are deteriorating and the need for greenery rises.
Antud uurimustöö tulemused on rakendatavad nii Eestis kui mujal maailmas, kus linnarahvastiku arvu kasvu ja keskkonnatingimuste halvenemisega suureneb ka vajadus roheluse järele.
The aim of the research was to identify the role and the effect of plants on modern city space and population.
Uurimistöö eesmärgiks oli selgitada välja taimede roll ja mõju kaasaja linnaruumile ning selle elanikkonnale.
The results can be applied when building new green areas, taking into consideration the different effects of different species.
Tulemusi saab rakendada uute rohealade rajamisel, arvestades taimeliikide mõju linnakeskkonnale.
The hypothesis of this research is that the green areas of the plants to improve the urban environmental conditions and increase its aesthetic value and the impact on peoples well-being.
Töö hüpoteesiks oli, et rohealade taimed parandavad linnakeskkonna tingimusi ja tõstavad selle esteetilist väärtust ning mõjutavad inimeste heaolu.
Plants role in todays cityscape
Taimede roll kaasaja linnaruumis
Due to the increasing urbanization, the cities continue to grow and with it the health problems and well-being of citizens.
Aina kasvava linnastumise tagajärjel suurenevad kaasaja linnad ja seetõttu ka probleemid, mis mõjutavad elanike tervist ja heaolu.
The plants reduce temperature by evaporation and reduce the concentration of CO2 and urban warming.
Taimed alandavad aurustumise teel temperatuuri, vähendavad CO2 konsentratsiooni ja takistavad sellega linnaruumi soojenemist.
They also decrease wind speed in cities and lower the amount of gaseous (NO2, S02, CO, 03) and particulate matters (PM).
Samuti alandavad taimed linnaruumis tuulekiirust ja vähendavad õhus gaasiliste (CO, NO2, SO2, 03) ning tahkete saasteainete osakaalu.
Herbaceous plants also have good cooperation with woody plants as they collect pollutants falling from trees.
Samuti on rohtsetel taimedel hea koostöö puittaimedega, kogudes puudelt langevaid saasteaineid.