natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The hypothesis made in the research states that it is possible to establish a vineyard from hardwood cuttings in Estonia.
Uurimustöös püstitati hüpotees: Eestis on võimalik rajada istandik pistokstega.
According to literature, the most commonly used methods are hardwood cuttings and crafting.
Kirjanduse andmetel kasutatakse enamasti pistoksaga paljundamist ja pookimist.
In 2019, hardwood cuttings were used to propagate vines.
2019. aastal paljundati viinapuid puitunud pistokstest otse istandikku pikaajalise programmi raames.
Hardwood cutting and greenwood cutting methods are commonly used in Estonia.
Eestis kasutatakse peamiselt pistoksa ja haljaspistikute meetodit.
Design Project for Toomemägi: Up the Hill
Toomemäe kujundusprojekt: Üles mäele
The are ais problematic because it is little maintained, there is not enough accesses for people in wheelchairs, people with babystrollers and with bicycle.
Ala muudavad probleemseks selle unarusse jäetus, vähe ligipääse ratastoolis inimestele, vankriga lastevanematele, jalgrattaga inimestele.
The purpose of this work is to create multifunctional and attractive places and accesses on the unused slopes of Toomemägi.
Töö eesmärk on multifunktsionaalsete ning atraktiivsete alade ja ligipääsude loomine Toomemäe kasutamata nõlvadele.
The following work is created as a design Project for Toomemägi.
Käesolev bakalaureusetöö on loodud Toomemäe kujundusprojektiks.
The proposed solution makes the area better to access for everybod and more lighted.
Välja pakutud lahendus muudab ala paremini ligipääsetavaks, valgemaks samal ajal arvestades ka väikeloomade elupaikade säilimisega.
Considering several variety breeding experiments results and varieties parents winter-hardiness and the length of growing season, we may assume that for cultivation in Estonia possible varieties have been developed in Russia, Belarus, Latvia, Lithuania and Canada.
Arvestades Eestis eelnevalt läbi viidud sordikatsete tulemusi ning õunasortide aretamisel kasutatud lähtevanemate talvekindluse ja kasvuperioodi pikkusega võib oletada, et Eestis kasvatamiseks võiksid sobida õunasordid, mis on aretatud Venemaal, Valgevenes, Lätis, Leedus ja Kanadas.
The most effective way to avoid apple scab disease is to grow resistant varieties.
Kõige efektiivsem moodus kärntõve vältimiseks on kasvatada resistentseid sorte.
Since parents winter-hardiness is genetically carried over to descendants then we can assume which varieties can be tested in Estonia.
Kuna lähtevanemate talvekindlus pärandatakse järglastele, siis võib oletada, milliseid sorte võiks valida katsetamiseks Eestis.
Apple scab is very serious problem among growers, it causes significant economic losses.
Kasvatajate jaoks on kärntõve aktuaalsus tõsiseks probleemiks, kuna tekitab suurt majanduslikku kahju.
Choosing cultivars for growing in Estonian climate is necessary take account winter-hardiness.
Sordi valikul Eesti kliimasse tuleb esmalt arvestada talvekindlusega.
An overview of breeding scab resistant apple cultivars in Europe and North-America and their suitability for cultivation in Estonia
Ülevaade kärntõvekindlate õunasortide aretustulemustest Euroopas ja Põhja-Ameerikas, nende sortide sobivus Eestisse
These varieties which parents are winter-hardy, are probably prospective.
Need sordid, mille aretamisel on kasutatud lähtevanematena talvekindlaid ja eriti talvekindlaid sorte on tõenäoliselt meil perspektiivsed .
The aim of thesis was to found out is there some scab-resistant cultivars, which are bred in Europe and North America suitable for the cultivation in Estonian climatic conditions.
Antud uurimustöös üritati välja selgitada, kas Euroopas ja Põhja-Ameerikas aretatud kärntõvekindlate õunasortide hulgas leidub selliseid, mis sobivad kasvatamiseks ka Eesti agroklimaatilistes tingimustes.
The biggest damage disease causes is the reduction in fruit quantity and quality.
Haiguse leviku ja arengu pidurdamiseks kasutatakse kulukaid taimekaitsevahendeid.
Apple scab is a major disease in apple production which is caused by fungus (Venturia Inaequalis).
Seen (Venturia inaequalis) mõjutab eelkõige viljade kvaliteeti ja kvantiteeti.
Research should be continued as the results are based on only 2-years’ data and therefore are not sufficient or reliable enough to be used in practise.
Käesolevas töös alustatud uuringuid tuleks kindlasti jätkata, kuna kahe aasta tulemused ei ole piisavad, et anda soovitusi põllumajandustootjatele.
The impact of nitrogen and alternative fertlizers on the incidence of plant diseases and leaf traits on spring wheat
Lämmastik- ja alternatiivväetiste mõju taimehaiguste esinemisele ning lehetunnustele suvinisul
As high yield requires the use of fertilizers, monitoring application times and doses is important.
Kõrge saagi saamiseks kasutatakse enamasti mineraalväetiseid, mille puhul on oluline jälgida nii andmise aega kui normi.
Pathogens having infected the plant cause stress and damage the metabolism of carbohydrates, thereby reducing yield and yield quality.
Taime tunginud patogeen põhjustab stressi ja rikub süsivesikute ainevahetust, seetõttu võib langeda nii saak kui selle kvaliteet.
Spring wheat is affected by several plant diseases like leaf blotches, powdery mildew, rusts and fusaria.
Suvinisul esineb erinevad taimehaiguseid nagu näiteks lehelaiksused, kõrreliste jahukaste, roosted ja fusarioosid.
For example, large quantities of nitrogen fertilizer may contribute to infection with various plant diseases, which affect plant metabolism.
Näiteks kirjandusest võib leida viiteid sellele, et suured lämmastikväetiste normid soodustavad haiguste levikut ja see mõjutab nakatunud taimede metabolismi.
For this reason, the thesis explored the effect of mineral, organic and alternative fertilizers on fungal infection and leaf traits (glucose, sucrose, nitrogen, and carbon).
Seetõttu oli käesoleva töö eesmärgiks uurida nii mineraal-, orgaaniliste ja alternatiivväetiste mõju taimehaigustele ja lehetunnustele.
Infected leaves contained less sucrose and ratio of glucose and sucrose had higher.
Töös leiti ka, et nakatunud lehtedes on madalam lämmastiku ja sahharoosi sisaldus, süsiniku sisaldusele haigestumine mõju ei avaldanud, kuid oli kõrgem sahharoosi ja glükoosi suhe.
Infection by leaf blotch was facilitated by small quantities of nitrogen fertilizers and infection rate was lower in the case of larger fertilizer doses.
Katse tulemusena selgus, et madalad lämmastikväetiste normid soodustasid antud haiguse esinemist, alternatiivväetiste puhul selgeid tendentse välja ei kujunenud.
Various treatments did not affect glucose and sucrose content in leaves.
Töös uuriti ka väetiste mõju lehetunnustele ja leiti, et erinevad väetised ei avaldanud mõju glükoosi ja sahharoosi sisaldusele.
The disease incidence was assesed by visual assessment, estimating the leaf area covered with disease symptoms.
Põldkatse viidi läbi aastatel 2010 ja 2011, mil hinnati visuaalselt suvinisul taimehaiguste esinemist ja koguti leheproovid, et määrata lehtedes olevad suhkrud ning süsiniku ja lämmastiku sisaldus.
The use of mineral fertilizers as well as the combined use of both mineral and organic fertilizers had an effect on nitrogen content in leaves, being the lowest in plots that were treated with small doses of nitrogen fertilizers.
Katse viidi läbi Tartu lähedal Eerikal, esimeses katsevariandis kasutati ainult lämmastikväetist, teises variandis kasutati lämmastikväetist ja sõnniku järelmõju ning kolmandas variandis kasutati AS Estonian Celli tootmise käigus tekkinud jääkmuda.
Determination of Residual Stresses in Coatings and Coated Parts
Jääkpingete määramine pinnetes ja pindega detailides
In the case of growing methods, a deformation parameter is measured by applying a coating a coating to the substrate, while in the case of layer-removing methods, by removing it from the substrate.
Esitatakse õhukeseseinalise torualuse ja lahtise rõnga kujulise aluse deformatsiooniparameetirte mõõtmise meetodid algpingete määramiseks vastavalt galvaanilistes ja tampoongalvaanilistes pinnetes.
By using his method (proposed in 1909), residual stress in a coating is calculated by the curvature measured during the unilateral coating of a free straight strip substrate assuming a one-dimensional state of stress.
Fotoelastsumeetodiga on kontrollitud jääkpingete jaotust sirge varrasaluse ühepoolses pindes.
At the same time, distinction should be made between layer-growing (nondestructive) and layer-removing (destructive) measurement methods.
Esitatakse üldine algoritm, mis võimaldab määrata jääkpinged kas pinde kasvamisel (pindamisel) või kahanemisel (eemaldamisel) aluse vabal pinnal või pinde liikuval pinnal mõõdetud deformatsiooniparameetrite järgi.
It has been established that layer-growing and layer-removing methods can be described by a single algorithm.
Termobimetallanaloogiat kasutades on näidatud, et ühepoolse pinde kasvamisel või kahanemisel paindub riba- või plaatalus sfääriliselt.
The methods of experimental residual stress analysis in coatings available at present are indirect.
Eksperimentaalselt on kontrollitud ühepoolse pindega kruvijoonelise ribaaluse puhta painde teooriat.
Thermal stresses in coated parts; 5.
On uuritud jääkpingeid paksudes galvaanilistes teraspinnetes.
Rabamuld : Fibric Histosol, WRB
Kaart ja diagramm: Priit Penu, Tambet Kikas.
The objective of the study was to assess the effect of fertilizer type (mineral NPK, cattle slurry), N rate used (0, 60, 120, 180 kg ha-1), sward botanical composition (grass-clover and grass-only sward) and AC incorporation into the soil on N and K leaching and also to study the effect of cattle slurry fertilization on the abundance of ARGs in grassland soil.
Uurimistöö eesmärk oli hinnata väetise liigi (mineraalne NPK ja veise vedelsõnnik), N normi (0,60, 120 ja180 kg ha-1), taimiku botaanilise koosseisu (kõrrelised-valge ristik ja kõrrelised taimik) ning AC mulda viimise mõju N ja K leostumisele ning selgitada vedelsõnnikuga väetamise mõju ARGde arvukusele rohumaa mullas.
Impact of slurry fertilization on nutrient leaching and on the abundance of antibiotic resistance genes in agricultural soil
Vedelsõnnikuga väetamise mõju toitainete leostumisele ja antibiootikumi resistentsusgeenide arvukusele põllumullas
After vegetative period N leaching depended mainly on weather conditions, more precisely on the length of the period the soil was frozen.
Väljaspool vegetatsiooniperioodi sõltus leostunud N kogus ilmastikust ning peamiselt perioodi pikkusest, mil muld oli külmunud.
Present thesis studies the impacts of slurry fertilization on nutrient leaching and on the efficiency of using activated carbon (AC) as a measure in its reduction.
Doktoritöö uurib vedelsõnniku mõju toitainete leostumisele rohumaal ning aktiivsöe (AC) efektiivsust selle vähendamisel.
In addition research assesses the cattle slurry as a source of antibiotic resistance genes (ARGs) entering grassland soil.
Lisaks hindab töö vedelsõnnikuga väetamise rolli antibiootikumi resistentsusgeenide (ARG) levikule rohumaa mullas.
Also it was assumed that the use of AC reduces N and K leaching and cattle slurry increases ARGs abundance in fertilized soil.
Samuti, et AC vähendab N ja K leostumist ning veise vedelsõnnik suurendab ARGde arvukust rohumaa mullas.
Leaching of K resembled to the vegetative period and depended apparently on the N: K balance in the soil achieved before the end of vegetative period.
Kaaliumi leostumine sarnanes aga vegetatsiooniperioodile ning sõltus ilmselt mulla N: K suhtest, mille määras vegetatsiooniperioodi aegne väetamine.
Research showed that N leaching in grassland depends on used fertilizer type and it was lower with mineral fertilizer use compared to cattle slurry.
Tulemustest selgus, et N leostumine rohumaal sõltus kasutatud väetise liigist ning oli mineraalse NPK väetise kasutamisel vedelsõnnikuga võrreldes väiksem.
It was hypothesised that N and K leaching depends on fertilizer type, N rate used and sward type.
Hüpoteesiks oli, et N ja K leostumine sõltub kasutatud väetisest, N normist ja taimiku botaanilisest koosseisust.
Nitrogen leaching did not depend on N rate used, but it was affected by sward botanical composition and was lower in grass-clover compared to grass-only sward.
Lämmastiku leostumine ei sõltunud kasutatud N normist, kuid sõltus taimiku botaanilisest koosseisust ning oli väiksem kõrrelised-valge ristik taimikust võrreldes kõrreliste taimikuga.
Activated carbon incorporation into the soil reduced only NO3--N leaching irrespective of the fertilizer treatment, but increased that of K. Cattle slurry and its digestate were a considerable source of antibiotic resistance genes and their use increased soil blaCTX-M and sul1 concentrations and mineral fertilizer tetA gene abundance.
Nii veise vedelsõnnik kui selle digestaat sisaldasid olulisel määral ARGsid ning nende kasutus suurendas mulla blaCTX-M ja sul1 ning mineraalväetis tetA arvukust.
Potassium losses did not depend on used nutrient source, rather it was increased only with unbalanced N: K ratio at fertilization.
Kaaliumi leostumine ei sõltunud toitainete allikast, vaid oli mõjutatud N: K suhtest väetamisel.
Since companies’ needs differed from each other, the existing fields of implementation varied and were dependent on the structure of work.
Kuna ettevõtete vajadused erinesid üksteisest, siis olid olemasolevad rakendusvaldkonnad varieeruvad ja sõltusid ettevõtte töö ülesehitusest.
Answers to the questionnaires did not reveal that there would be universal solutions in the market that would meet the needs of all companies of the wood industry.
Küsimustike vastustest ei selgunud, et turul oleks universaalseid lahendusi, mis vastaksid kõigi puidutööstuse ettevõtete vajadustele.
Software solutions in wood industry
Tarkvaralahendused puidutööstuses
Data for the research was collected using questionnaires that were aimed at companies operating in the wood industry.
Uurimistöö jaoks koguti andmeid läbi küsitluse, mis olid suunatud puidutööstuses tegutsevatele ettevõtetele.
In the research, it was found that companies’ needs for software solutions differ and therefore tailor-made solutions are often needed.
Uurimistöö käigus selgus, et tarkvaralahenduste poolest on ettevõtetel erinevad vajadused, mistõttu on sageli vaja rätseplahendusi.
It was outlined in the thesis how companies’ answers matched with the previous research.
Töös toodi välja, kuidas ettevõtete vastused kattusid varasemate uuringutega.
With the helps of answers to the questionnaires, it was identified which software solutions timber companies use in their day-to-day work, which softwere solutions they want to adopt, what are the main obstacles to adopting new solutions, how effective the implementation of new solutions has been and what is the level of implementing software solutions in the wood industry in comapnies’ opinion.
Küsitluste vastuste abil selgitati välja, missuguseid tarkvaralahendusi kasutavad puiduettevõtted oma igapäevatöös, missuguseid tarkvaralahendusi tahetakse kasutusele võtta, mis on peamised takistused uute lahenduste kasutuselevõtmisel, kui efektiivne uute lahenduste kasutuselevõtt on olnud on olnud ja mis on ettevõtete hinnangul tarkvaralahenduste rakendamise tase puidutööstustes.
An overview of previous research outlining different methods how software solutions can be used in the wood industry is given.
Antakse ülevaade varasematest uuringutest, kus tuuakse välja erinevaid meetodeid, kuidas on võimalik rakendada tarkvaralahendusi puidutööstuses.
The aim of this final theses was to research what software solutions exist in the wood industry, which solutions are used by companies of the wood industry and what is companies’ perception of software solutions implementation level in the wood industry.
Käesoleva lõputöö eesmärk oli uurida, missugused tarkvaralahendused on olemas puidutööstustes, missuguseid lahendusi kasutavad puidutööstuse ettevõtted ja mis on ettevõtete hinnangul üleüldine tarkvaralahenduste rakendamise tase puidutööstuses.
Companies have seen an overall increase in productivity from implementing softwre solutions.
Tarkvaralahenduste rakendamisel on ettevõtted täheldanud üldist produktiivsuse tõusu.
Software solutions used in the wood industry are introduced in the thesis.
Lõputöös tutvustatakse lühidalt puidutööstuses kasutatavaid tarkvaralahendusi.
The average age of the sows was 902 days.
Keskmiselt olid emised karjas 902 päeva.
The average interval from the last weaning to the culling was 30.1 days.
Intervall viimasest võõrutamisest kuni karjast väljaminekuni oli 30,1 päeva.
The results show that the main culling reasons were reproductive disorders (25,39%), problems with legs (23,34%) and age (20,55%).
Tulemustest selgus, et emiste peamised praakimispõhjused olid sigimishäired (25,39%), jalgade probleemid (23,34%) ja vanus (20,55%).
Sows culled due to old age brought the most of piglets during their lifetime.
Emised, kes praagiti vanuse tõttu, tõid oma eluaja jooksul kõige rohkem põrsaid.
Since from the fifth litter downward, culling due to old age was decreased significantly.
Alates viiendast poegimiskorrast allapoole, väheneb vanuse tõttu praakimine oluliselt.
The study revealed that a lot of the sows in the farms have reproductive disorders and a high share of gilts and young sows were culled prematurely.
Uurimusest selgus, et farmides esines emistel palju sigimishäireid ja enneaegselt praagiti palju emikuid ja nooremiseid.
The Master’s thesis aimed to analyse the culling reasons and longevity of the sows.
Magistritöö eesmärk oli analüüsida emiste praakimispõhjusi ja karjaspüsivust.
The study contains the data of 2751 purebred Estonian Large White (Y) and 6175 Estonian Landrace (L) gilts and sows.
Puhtatõulistest emistest olid uuringus eesti suur valge (Y) (2751 emist) ja eesti maatõugu (L) emised (6175 emist).
The largest number of the sows were in the group with two white breeds crosses (LxY and LxY) (13 333).
Arvuliselt oli kõige rohkem kahe valge tõu ristandemiseid (LxY ja LxY) (13 333).
The database contained a total of 24 485 sows.
Andmed saadi Eesti Põllumajanduse Jõudluskontrolli AS-st. Andmestikus oli kokku 25 485 emist.
Culling due to leg problems decreased significantly from the sixth parity.
Jalaprobleemide tõttu praakimine vähenes märkimisväärselt alates kuuendast poegimiskorrast.
Culling in forced reasons accounted for 61.32% of total cullings.
Tulemused näitasid, et suuremalt jaolt praagiti emiseid sunnitud põhjustel, mis oli 61,32%.
There were also records for Duroc (D) (32) and Pietrain (P) sows (70) and crossbred DxL females (138).
Andmed olid ka 32 djuroki (D) ja 70 pjeträäni (P) emise kohta ning 138 DxL ristandemise kohta .
Due to leg problems, mainly gilts and sows up to fifth parity were culled.
Jalgade probleemide tõttu praagiti peamiselt emikuid ja kuni viis korda poeginud emiseid.
Culling reasons and longevity of the sows
Emiste praakimise põhjused ja karjaspüsivus
The majority of the older sows were culled due to old age, who had produced at least 10-16 litters of their lifetime.
Vanuse tõttu praagiti enamasti 10–16 korda poeginud emiseid.
The larger proportion of gilts and young sows was culled mainly due to reproductive disorders and leg problems.
Sigimishäirete ja jalgade probleemide tõttu praagiti peamiselt emikuid ja nooremiseid.
There were 2871 crossbred females from a second cross (YxLY and LxYL).
Tagasiristatud emiseid (LxYL ja YxLY) oli 2871.
Businesses are open systems that depend on the surrounding environment.
Ettevõtted tegutsevad neid ümbritsevas keskkonnas.
In answer to question "from where originate the employees, the raw material and the customers" both fields of operations shared that the employees are mostly from the local parish and the customers come from all around Estonia.
Küsimuse vastustest, kust on pärit ettevõtte töötajad, tooraine ja kliendid, tuli välja, et mõlema tegevusala töötajad on pärit suuremalt osalt asukohajärsest vallast ja kliendid kogu Eestist.
The raw material for agriculture originates from local sources and for the rural tourism it comes mostly from EU country's.
Tooraine oli põllumajandusettevõtetel kohaliku päritoluga, maaturismiettevõtetel aga tuli tooraine eelkõige Euroopa Liidu liikmesriikidest.
The purpose of this Master’s thesis was to assume the situation and importance of business environment's factors from rural tourism and agricultural enterprises aspect.
Magistritöö eesmärgiks oli hinnata ettevõtluskeskkonna tegurite olukorda ja olulisust maaturismi ja põllumajandusettevõtjate seisukohast.
The multinomial logistical regression analysis shows that the employees for the enterprises of rural tourism are likely to come outside the local parish.
Multinomiaalse logistilise regressioonanalüüsi käigus tuli välja, et nii maaturismiettevõtete töötajad kui ka kliendid on suurema tõenäosusega pärit kaugemalt kui asukohajärgsest vallast.
The aim of business environment analysis is to identify the company’s strengths and weaknesses and external factors that affecting business activity.
Ettevõtjate jaoks on oluline teadvustada ohte ja võimalusi, mis tulenevad väliskeskkonnast ning tugevusi ja nõrkusi, mis on seotud ettevõtte sisekeskkonna teguritega.
In contrast with enterprises of rural tourism the agriculturalists considered the state of the business environment much lower.
Võrreldes maaturismi valdkonna ettevõtetega hindasid põllumajandusega tegelevad ettevõtjad ettevõtluskeskkonna tegurite olukorda statistiliselt oluliselt madalamalt.
The rural business environment from the prespectives of rural tourism enterprises and agricultural producers
Maaturismi ja põllumajandusettevõtjate hinnangud ettevõtluskeskkonnale maapiirkonnas
Awareness of various environmental factors and their impact is important to the company.
Ettevõtluskeskkonnast tulenevate tegurite mõju ja olulisuse hindamiseks, tuleb keskkonda analüüsida.
It has been found statistically important that the agriculturalists evaluated the importance of those factors much higher and the state of them much lower than the entrepreneurs of rural tourism.
Põllumaandustootjad võrreldes maaturismiga tegelevate ettevõtjatega hindasid tegurite olulisust (statistiliselt oluliselt) kõrgemalt ja olukorda statistiliselt oluliselt madalamalt.
There was a significant connection between the occupation and the assessment of the importance and situation of the macro environment.
Makrokeskkonna teguritele antud hinnangute ja tegevusala vahel esines statistiliselt oluline seos, seda nii olulisuse kui ka olukorra seisukohast.
At the beginning of my work I analysed some historical maps and saw that there was very many buildings in this area before the II World War.
Töö tegemise alguses analüüsisin ma ajaloolisi kaarte ja nägin, et see ala oli enne Teist Maailmasõda täis ehitatud.
After analysing the results of the interviews, I decided not to lose the green areas, but give them more function.
Pärast intervjuude tulemuste kokkuvõtmist otustasin, et ma ei kaota rohealasid ära, vaid annan neile rohkem funktsiooni.
The aim of the work was changing the place, so there will be chance for people to rest and enjoy themselves not only rush through it.
Töö eesmärgiks oli muuta seda ala nii, et inimestel oleks võimalik seal võtta hetk puhkamiseks ja nautimiseks mitte ainult läbi rutata.
In this concept there is mostly concentrated to the area behind SEB bank house and then created similar design to the Uue-Turu park between Kaubamaja and Vanemuise theatre to connect these areas.
Selles ideelahenduses on peamiselt keskendatud Vanemuise Suveaiale SEB pangahoone taga ning seejärel loodud sarnase stiiliga kujundus Uue-Turu pargile Vanemuise teatri ja Kaubamaja vahel, et neid alasid rohkem ühendada.
For me it was no chance to restore that situation so I asked form citizens, what are their thoughts.
Minu jaoks ei olnud sellise olukorra taastamine võimalus ja nii ma pöördusin linnaelanike poole, et küsida nende mõtteid.
This is the main idea of this project.
Sellele efektile toetub kogu projekt.
Then I thought why not draw these steps out in some places and through that make this area more interesting.
Sealt tuli mõte, miks mitte neid astmeid paiguti ka reaalselt välja joonistada ja seeläbi muuta ala huvitavamaks.
In analysis there came out an effect, that's very clear on the model.
Analüüsis on välja toodud efekt, mis on hästi näha maketi peal – kõrguste astmelisus.