natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The working hypothesis was not confirmed because the NNM did not intensify after clear cutting.
Antud uurimustöös püstitatud hüpotees ei leidnud kinnitust, kuna pärast lageraiet lämmastiku netomineralisatsioon ei intensiivistunud vaid jäi praktiliselt samale tasemele kontrollalaga.
The effect of clear-cut to net nitrogen mineralization in grey alder stand
Lageraie mõju lämmastiku netomineralisatsioonile hall-lepikus
The main research objective was to estimate changes in net nitrogen mineralization (NNM) after clear cutting in grey alder stand.
Uurimustöö peamiseks eesmärgiks oli hinnata pärast hall-lepiku lageraiet toimuvaid muutusi lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsuses.
The working hypothesis was that net nitrogen mineralization will intensify after clear cutting.
Käesolevas töös püstitati hüpotees, et lageraiejärgselt lämmastiku netomineralisatsioon oluliselt intensiivistub, mis võib kaasa tuua lämmastiku leostumise suurenemise.
Annual production of the above-ground stand was used to calculate the yearly nitrogen demand, which was 154.9 kg ha-1 and the nitrogen demand of the underground part was 8.5 kg ha-1.
Hall-lepiku aastaseks lämmastiku nõudluseks (maapealne+maa-alune osa), hinnati 163,4 kg ha-1 Lämmastiku netomineralisatsioon katab seega hall-lepiku ökosüsteemis olulise osa puistu aastasest lämmastikunõudlusest.
Net nitrogen mineralization flux covered essential part of grey alder stand nitrogen demand.
Lisaks hinnati lämmastiku netomineralisatsiooni ligikaudset osatähtsust hall-lepiku lämmastikuringes.
On the 1st of July 2014 Medicinal Products Act was amended to prohibit vertical integration.
1. juulil 2014. a võeti vastu ravimiseaduse muudatus, mis keelab vertikaalse integratsiooni.
The quantitative analysis was carried out by using qualitative research method in form of semi-structured interviews.
Konkurentsianalüüsi läbiviimiseks kasutati kvalitatiivset uurimismeetodit, milleks oli poolstruktureeritud intervjuu.
The aim of this Bachelor’s Thesis is to evaluate the impact of the change in Medicinal Products Act to the competition in the market on the example of rural pharmacies.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on hinnata ravimiseaduse muudatuse mõju apteekide konkureerimisele turul maa-apteekide näitel.
The competitive situation of rural pharmacy sector was characterised by Porter’s Analysis model.
Maa-apteekide konkurentsisituatsiooni iseloomustamiseks rakendati Porteri analüüsimudelit.
The empirical section of the study provided an overview of the methods and the obtained data and included a detailed description of the results as well as a discussion on the effects of the change of the Medicinal Products Act on the rural pharmacy sector.
Empiirilises osas kirjeldati uurimistöö meetodit ja saadud andmeid, toodi välja uurimistöö tulemused ning arutleti võimalike ravimiseaduse muudatuse tagajärgede üle maa-apteekide turul.
The results suggested that due to the presence of both strong and weak competitive forces, the competitive situation of rural pharmacies is moderate.
Saadud hinnangute alusel väideti, et apteekide konkurentsisituatsioon maapiirkondades on keskmise tugevusega, kuna esineb nii tugevaid kui ka nõrku konkurentsijõude.
Impact of the change in Medicinal Products Act on the competitive situation among the services in rural pharmacies
Ravimiseaduse muudatusest tulenev mõju konkurentsisituatsioonile maaapteekide turul
Taking both the negative and the positive impacts into account, this study concluded that the amendment could endanger the sustainability of the rural pharmacy sector in Estonia.
Kõrvutades apteegireformi negatiivseid ja positiivseid mõjusid väidetakse kokkuvõtvalt, et ravimiseaduse muudatus võib ohustada maa-apteekide püsimajäämist.
This change in Medicinal Products Act is accompanied with the forced sale of chain owned pharmacies to pharmacists and the decrease in the number of community pharmacies.
Seadusemuudatusega kaasneb ketiapteekide sundmüümine proviisoritele ja haruapteekide arvu vähenemine.
The results of the study, together with the study results conducted by the Institute of Pharmacy of the University of Tartu, official statements by the Estonian Pharmacies Association and the Estonian Pharmacists’ Association allowed drawing several potential conclusions about the consequences of the Medicinal Products Act amendment on the rural pharmacy sector.
Toetudes bakalaureusetöö käigus tehtud konkurentsisituatsiooni analüüsile, Tartu Ülikooli farmaatsia instituudi uurimistulemustele ning EAÜ ja EAL seisukohtadele tuuakse välja mitmeid võimalikke järeldusi maa-apteekide turul seoses muudatusega ravimiseaduses.
The community pharmacy sector in Estonia is dominated by the retail chain pharmacies.
Valdav osa Eesti apteekidest kuulub mõnda apteegiketti.
The theoretical section of the study characterised the nature of competition, its types, and the various methods used to evaluate competition with special focus on the Michael Porter’s Five Forces Analysis Model.
Uurimistöö teoreetilises osas iseloomustati konkurentsi olemust, liike, konkurentsisituatsiooni hindamise meetodeid.
Population dynamics of plants and meta-analysis of PlantPopNet
Taimede populatsioonidünaamika ja PlantPopNet meta-eksperiment
In the future, there is interest for PlantPopNet analytical methods and several add-on experiments to take part in.
Tulevikus on kavatsus läheneda projektile analüütilisest küljest ning samuti lisaeksperimentidest osa võtta, uurida sealjuures, lõivsuhteid, mükoloogilisi interaktsioone või entomoloogia mõju antud katseala taimedele.
This study argues that intraspecific traits have the same value as interspecific variation when it comes to functional traits.
On leitud, et liigisisese varieeruvuse osakaal on kuni ⅓ koosluse funktsionaalsete tunnuste varieeruvusest, seega on populatsioonisisesed ja just tunnustepõhised uuringud tegelikult sama olulised kui populatsioonidevahelised.
In addition to that, research on local scales has been very limited when it comes to making global generalizations, therefore the direction of research has drifted towards wider areas - as in macroecology.
Kaasa on aidanud makroökoloogia kujunemine, mis on teadlasi viinud reduktsionistlikust teadustööst pea kõikehõlmavani.
The purpose of this study is to introduce research methods of population dynamics and to introduce a global plant population study project PlantPopNet.
Nüüdse tehnoloogia ja andmetöötluse arengu abil on võimalik läbi viia globaalsel skaalal makroökoloogilisi meta-eksperimente nagu seda on PlantPopNet´i projekt.
Formerly the main focus in ecology was on interspecific variation.
Liigisisese varieerumise arvessevõtt teaduslikes uuringutes on varasemaga võrreldes veidi suurenenud.
Literature review gives insight into the formation processes of macroecology.
Ökoloogiliste teaduste arengu kujundajateks on olnud mitmed erinevad teooriad ja teadused.
Financial Analysis of Tatoli AS for 2011-2016
Tatoli AS-i finantsanalüüs aastatel 2011-2016
In the financial ratios analysis the solvency, asset utilization, financial leverage and profitability ratios were calculated.
Finantssuhtarvude analüüsi käigus arvutati maksvõime-, varade kasutamise efektiivsuse-, finantsvõimenduse- ja rentaabluse suhtarvud.
The analysis revealed that Tatoli AS is a profitable company.
Ettevõtte analüüsi käigus selgus, et Tatoli AS on omanikele kasumit teeniv.
The financial analysis includes both horizontal and vertical analysis and main financial ratios are calculated.
Finantsanalüüsi käigus teostatakse ettevõtte horisontaal- ja vertikaalanalüüs ja arvutatakse välja peamised finantssuhtarvud.
The most profitable year was 2013 when the company sold a record number of machines earning a record revenue.
Tatoli AS-i kõige tulutoovam aasta oli 2013, kus müüdi rekordarv masinaid ja mille tõttu kasvas müügitulu ka aastate kõrgeimaks.
The thesis is beneficial to the company’s management as it can help them achieve their goals to run their company as efficiently as possible.
Töö aktuaalsus on põhjendatud ettevõtte seisukohalt, kuna ettevõtte juhtide eesmärk on panna ettevõte toimima võimalikult efektiivselt ja seeläbi saavutada võimalikult suur kasum.
The purpose of this thesis was to perform a financial analysis of Tatoli AS for 2011-2016 and to find ways to improve its financial situation.
Töö eesmärgiks on teostada Tatoli AS-i finantsanalüüs aastatel 2011-2016, selgitada välja ettevõtte finantsolukord ning selle parendamise võimalused.
The analysis indicated a trend in which all the figures were growing at a fast rate in 2011-2013 and fell abruptly in 2014.
Suhtarvude analüüsis on näha aastate võrdluses sarnast trendi, kus näitajad on 2011-2013. aastani kiires tempos kasvanud ja 2014. aastal on toimunud järsk langus ning 2015-2016. aastal on näitajad hakanud jälle tõusma ja saavutamas 2011. aasta taset.
The company is more likely to do so if the finances are continuously analysed.
Pidevalt finantsolukorda analüüsides on tõenäolisem ettevõtte kasumlikum tegutsemine.
It is important for Tatoli AS to keep their market share in the growing competition and to keep their position, but the company is earning a profit and has done so during the whole observed period.
Ettevõttele on oluline hoida turuosa, et kasvavas konkurentsis, säilitada oma positsioon turul.
The author proposes different alternatives for making the company more effective.
Lisaks antakse autori poolt soovitusi ettevõtte efektiivsemaks toimimiseks ja parendamise võimalustest.
The company is compared to three competitors: AS Taure, OÜ Agriland and Konekesko Eesti AS.
Töö empiirilises osas tutvustatakse ettevõtet ja analüüsitakse ettevõtte finantsseisundit aastatel 2011-2016, näitajaid võrreldakse kolme konkurendiga: ASiga Taure, OÜ Agriland ja Konekesko Eesti AS-iga.
Managing finances is the first requirement for businesses to survive and succeed.
Ettevõtte finantside juhtimine on üheks olulisemaks tegevuseks ettevõtte pikaajaliseks toimimiseks.
The horizontal and vertical analysis revealed that the company’s inventory is growing at a fast pace.
Horisontaal- ja vertikaalanalüüsi käigus selgus, et ettevõttes on kiires tempos kasvavad laovarud, samas ei ole ettevõtte jaoks suur laoseis probleemiks, kuna varudele on leitud alternatiivtulu teenimisvõimalus.
In the theoretical part of the thesis the importance of financial analysis is explained and the main methods of financial analysis are introduced.
Töö teoreetilises osas selgitatakse finantsanalüüsi vajalikkust ettevõttele.
Estonian and Danish Milk Producers Competitiveness in Comparison With the FADN Database Data During the Period 2007-2012
Eesti ja Taani piimatootjate konkurentsivõime võrdlus FADN andmebaasi andmetel perioodil 2007-2012
In case of Denmark negative relationship occurred in size class 5 (-0.146), and the correlation was weak in size class 6 (0.488).
Taanis aga ilmnes suurusklassis 5 negatiivne seos (-0,146), suurusklassis 6 nõrk seos (0,488).
The objective of the Master Thesis is to compare competitiveness of Estonian and Danish milk producers according to FADN database between 2007 and 2012.
Magistritöö eesmärk on võrrelda Eesti ja Taani piimatootjate konkurentsivõimet FADN andmebaasi alusel perioodil 2007-2012.
While analysing costs productivity in Estonia and Denmark, the outcomes were total milk production value (SE 216) (€) and milk production (kg).
Eesti ja Taani kulude tootlikkuse analüüsimisel oli väljunditeks kogu piimatoodangu väärtus (SE 216) (€) ja piimatoodang (kg).
Productivity of land depended on average land using by milk producer.
Maa madal tootlikkus tulenes keskmise piimatootja maa kasutusest.
Only data of these milk producers whose standard total production was between 100 000 and >500 000 euros were included in the analysis.
Analüüsitaval perioodil on vaadeldud piimatootjaid, kelle standardkogutoodang (SKT) oli vahemikus 100 000 kuni >500 000 eurot.
Energy costs and agricultural land productivity in Estonia are low.
Energiakulude ning põllumajandusmaa tootlikus oli Eestis ikkagi madal.
Analysis of impact by average procurement price of 1 ton milk to the quantity of milk production (SE 125), cattle feed costs (SE 310), self-produced feed costs (SE 315) and feed costs impact on milk production quantity brought out the following conclusions: average milk procurement price in Estonia influences very much average milk production per cow in both the size classes and the same correlation was negative in Denmark.
Analüüsides 1 tonni piima keskmise kokkuostuhinna mõju piimatoodangu kogusele (SE 125), kariloomade sööda kulule (SE 310), omatoodetud sööda kulule (SE 315) ning söödakulude mõju piimatoodangu kogusele jõuti järgmistele järeldustele, et keskmine piima kokkuostuhind Eestis mõjutab oluliselt piimatoodangut lehma kohta mõlemas suurusklassis, Taanis oli sama seos negatiivne.
In order to assess competitiveness, indicators of productivity, entrepreneurial income, intermediate consumption, net added value as well as milk procurement price are used.
Konkurentsivõime hindamiseks kasutatakse tootlikkuse, ettevõtjatulu, vahetarbimise, netolisandväärtuse näitajaid ning piima kokkuostuhinda.
The problem in case of Estonia is low energy costs and land productivity.
Eesti piimatootjate probleemiks oli madal energiakulude ja maa tootlikkus.
Feed costs (SE 310) in both the Estonian size classes influence very much milk production per cow.
Söödakulu (SE 310) Eestis mõlemas suurusklassis mõjutab oluliselt piimatoodangut lehma kohta.
Average milk procurement price in Estonia and Denmark has more impact on self-produced feed costs (SE 315) in size class 5.
Eestis ja Taanis keskmine piima kokkuostuhind avaldab suuremat mõju omatoodetud sööda kulule (SE 315) suurusklassis 5.
Analysis of labour costs and working hours showed that Estonian milk producers use more labour, but hourly wages in Estonia are considerably lower than these of Denmark.
Tööjõukulude ja töötundide analüüs näitas, et Eesti piimatootjad kasutavad rohkem tööjõudu, kuid tunnitasu oli märkimisväärselt odavam kui Taanis.
Productivity of other inputs in both the size classes of Estonia was less than in Denmark.
Teiste sisendite tootlikus oli Eestis mõlemas suurusklassis väiksem kui Taanis.
Estonian milk producers of size class 5 spent less on feed than Danish companies.
Eesti piimatootjad suurusklassis 5 kulutasid söödale vähem kui Taani ettevõtted.
The Estonian milk producers used land considerably more than the Danish ones.
Eesti piimatootjad kasutasid oluliselt rohkem maad kui Taani piimatootjad.
Using milk production (kg) brought out that capital, feed, self-produced feed and labour costs productivity was higher in Estonia than in Denmark.
Kasutades väljundiks piimatoodangut (kg) tootlikkuse analüüsist selgus, et kapitali-, kariloomade sööda-, omatoodetud sööda-, tööjuõukulude tootlikkus oli Eestis piima tootmisele spetsialiseerunud ettevõtetel suurem kui Taani ettevõtetel.
Share of self-produced feed in total feed costs of Estonian milk producers was higher than in Denmark.
Omatoodetud sööda kulu osakaal kogu sööda kulust oli Eesti piimatootjatel suurem kui Taani ettevõtetel.
The analysis of costs in Estonia and Denmark showed that average capital costs in size class 6 of Estonian milk producers were higher than in Denmark.
Eesti ja Taani kulude analüüsist selgus, et Eesti ettevõtete kapitalikulu oli suurusklassis 6 suurem kui samas suurusklassis Taani piimatootjatel.
Energy costs by both the classes of the Estonian milk producers were higher than those of the Danish.
Eesti piimatootjate energiakulu oli mõlemas suurusklassis suurem kui Taani ettevõtetel.
Feed costs of milk producers in size class 6 were considerably larger than those that Danish companies of the same size class had.
Piimatootjate suurusklassis 6 aga söödakulu oli oluliselt suurem kui Taani samasse suurusklassi kuluvatel ettevõtetel.
In case milk production value was the outcome, it was only capital costs productivity in size class 6 that was higher than that of the Danish same size companies.
Kui väljundiks oli piimatoodangu väärtus, siis Eesti piimatootjatel oli ainult kapitalikulude tootlikus suurusklassis 6 suurem kui Taani samasse klassi kuuluvatel ettevõtetel.
Correlation between average milk procurement and feed costs (SE 310) both in Estonia and Denmark is strong.
Nii Eestis kui Taanis oli piima keskmise kokkuostuhinna seos söödakuluga (SE 310) tugev.
In order to achieve the objective of the thesis, the author carried through analysis of costs, analysis of productivity, indicators of productivity, entrepreneurial income, intermediate consumption, net added value analysis.
Magistritöö eesmärgi täitmiseks teostati kulude analüüs, tootlikkuse analüüs, ettevõtjatulu, netolisandväärtuse ja vahetarbimise näitajate analüüs ning selgitati välja piima kokkuostuhinna mõju piimatoodangule ja söödakulule ning söödakulu mõju piimatoodangu kogusele, kasutades korrelatsioonanalüüsi.
Epidemiology of Mycoplasma bovis intramammary infection in dairy herds
Mycoplasma bovis’e põhjustatud udaranakkuse epidemioloogia piimaveisekarjades
The prevalence of M. bovis in cow colostrum (range 1.7% - 4.7%) and clinical mastitis cases (range 3.7% - 11.0%) was low.
M. bovis’e levimus lehmade ternespiimas ja kliinilise mastiidi proovides oli kõikides karjades väike (vahemik vastavalt 1,7–4,7% ja 3,7–11,0%).
M. bovis IMI has negative impact on cow udder health and milk yield and should be effectively controlled in dairy operations.
M. bovis’e udaranakkusel on negatiivne mõju lehma udaratervisele ja piimatoodangule, mistõttu tuleb nakkust karjades efektiivselt tõrjuda.
The within-herd prevalence of M. bovis varied in four study herds between 0.4% and 12.3% during the study.
M. bovis’e karjasisene levimus varieerus karjade lõikes 0,4–12,3% vahel.
Respiratory tract swab samples were collected from calves with respiratory disease.
Hingamisteede haiguse korral võeti vasikatelt tampooniproovid.
The daily milk yield of M. bovis positive dairy cows was on average 3.0 kg lower and somatic cell count 0.8 units higher compared to M. bovis negative dairy cows.
M. bovis’ega nakatunud lehmade päeva piimatoodang oli keskmiselt 3 kg võrra väiksem, somaatiliste rakkude arv piimas logaritmitud skaalal 0,8 ühikut kõrgem ning piima rasvasisaldus 0,05 ühikut ja karbamiidisisaldus 15,6 mg/dl väiksem võrreldes tervete lehmadega.
The within-herd prevalence of M. bovis IMI was 17.2%.
PCR-i analüüsi tulemustest selgus, et uurimisaluses karjas oli M. bovis’e karjasisene levimus 17,2%.
In addition, the aim was to evaluate the elimination of M. bovis IMI from infected udder quarters during the dry period and to compare the M. bovis strains isolated from clinical mastitis and calf respiratory samples.
Väitekirja eesmärk oli hinnata Mycoplasma (M.) bovis’e põhjustatud udaranakkuse karjasisest levimust, nakkuse mõju lehma piimatoodangule ja koostisele, bakteri esinemist veiste udaraveerandites kinnijätmisel ja pärast poegimist, ning võrrelda vasikate hingamiselunditest ja kliinilise mastiidi proovidest isoleeritud patogeeni tüvesid.
M. bovis strains isolated from clinical mastitis cases and calf respiratory samples clustered within herds.
Vasikate hingamiselunditest ja kliinilise mastiidi proovidest isoleeritud M. bovis’e genotüübid olid karjasiseselt sarnased.
There was no association between the presence of M. bovis and local inflammatory response measured via haptoglobin at dry off or post-partum.
M. bovis’e udaranakkus ei mõjutanud oluliselt piima haptoglobiini, kui udarapõletiku indikaatori, sisaldust.
Colostrum samples were collected from all calving cows and udder quarter milk samples from all clinical mastitis cases.
Samuti koguti kõigilt katseperioodi jooksul poeginud lehmadelt piimaproovid esimese poegimisjärgse lüpsi käigus ning kliinilise mastiidi korral.
In Study II, all lactating dairy cow CMS were collected thrice during regular milk-testings from four herds.
M. bovis’e udaranakkuse karjasisese levimuse muutust ajas uuriti neljas piimaveisekarjas, kus üldpiimaproovid koguti kolmel korral.
The aim of the thesis was to identify the within-herd prevalence of M. bovis IMI in Estonian dairy herds and analyse the associations between M. bovis IMI and cow milk yield and milk quality.
M. bovis’e udaranakkuse karjasisese levimuse hindamiseks koguti Eestis ühe piimaveisekarja lehmadelt üldpiimaproovid.
In Study III, the presence of M. bovis DNA was analysed on cow udder quarter level at dry-off and at the first milking post-partum for all dairy cows between November 2014 and May 2015 in one dairy herd.
M. bovis`e põhjustatud udaranakkuse esinemist lehmadel kinnijätmisel ja pärast poegimist ning udarakoes tekkinud paikset põletikureaktsiooni hinnati ühes Eesti piimaveisekarjas.
The elimination rate for M. bovis during dry period was 86.7%.
Suurem osa udaraveeranditest (86,7%), mis olid kinnijätmisel M. bovis’e suhtes positiivsed, osutusid pärast poegimist selle patogeeni suhtes negatiivseks.
Cow composite milk samples (CMS) were collected from all lactating cows from one dairy herd in November 2014 (Study I).
Lehmadelt koguti kinnijäämisel ja esimesel poegimisjärgsel päeval udaraveerandi piimaproovid.
The average density of the backfat was 0.943 ± 0.014 kg/m3 .
Seljapeki keskmine tihedus oli 0,943 ± 0,014 kg/m3 .
Finally we can conclude that one type of fat quality parameter may not be reflected in the other fat quality.
Töös selgus, et ühe rasvkoe liigi kvaliteedi näitaja muutus ei pruugi kajastuda teise rasvkoe kvaliteedis.
Physical and chemical characteristics of pork fat tissue
Sea rasvkoe füüsikalis-keemilised näitajad
The technological characteristics (melting point, density, colour etc.) and texture parameters (shear strength, light intensity etc.) were found also for the backfat, shoulder fat and leaf fat.
Tehnoloogilised näitajad (sulamistemperatuur, tihedus, värvus jne) ja tekstuuriparameetrid (lõiketugevus, suvetugevus jne) leiti selja- ja turjapekil ning ploomirasval.
The test results confirmed that the strongest fat of all the fats was shoulder fat, followed by backfat and noticeably softer of them was leaf fat.
Katsetulemused kinnitasid, et uuritavatest rasvkoe liikidest kõige tugevam on turjapekk, millele järgneb seljapekk, ploomirasv oli neist märgatavalt pehmem.
There were not significant different of melting points and the iodine values of fats.
Erinevate rasvkoeliikide sulamistemperatuuride ja joodiarvu väärtuste vahel olulisi seoseid ei leitud.
Shear strength and compress force were associated with each other in the same direction, but had not significant connection between fats.
Lõikejõud ja survetugevus olid omavahel samasuunaliselt seotud, kuid rasvkoeliikide vahel mõlema näitaja korral olulisi seosed ei leitud.
Backfat protein content was 3.43 ± 1.08%, ash 0.20 ± 0.09%, moisture 9.23 ± 2.54% and fat content by obtained by chemical analysis was 87.15 ± 3.66%.
Valgusisaldus oli 3,43 ± 1,08%, tuhasisaldus 0,20 ± 0,09%, niiskusesisaldus 9,23 ± 2,54% ning keemiliselt saadud rasvasisaldus 87,15 ± 3,66%.
The aim of the study was to evaluate the chemical composition, physical and technological parameters of adipose tissue from different body parts in pigs (backfat, shoulder fat and leaf fat).
Töö eesmärgiks oli hinnata erinevatest sea lihakeha osadest pärineva rasvkoe (selja-, turjapekk ja ploomirasv) keemilist koostist, tehnoloogilisi näitajaid ja füüsikalisi parameetreid.
The average shear force in shoulder fat was 53.71 N, backfat 35.39 N and leaf fat 9.68 N. More force was used to compress shoulder fat (22.80 N), followed by back fat (12.88 N) and then leaf fat (6.04 N).
Keskmine pekiproovide läbilõikamiseks vajalik lõikejõud oli turjapekil 53,71 N, seljapekil 35,39 N ning ploomirasval 9,68 N. Survetugevuse näitaja alusel oli samuti tugevaim turjapekk (22,80 N), järgnesid seljapekk (12,88 N) ning ploomirasv (6,04 N).
The average iodine value in the backfat and shoulder fat was not differed significantly (respectively 60.18 and 60.77), the lowest value was found in the leaf fat (48.14).
Keskmise joodiarvu sisalduse poolest selja- ja turjapekk oluliselt ei erinenud (joodiarvud vastavalt 60,18 ja 60,77), see näitaja oli väiksem ploomirasval (48,14).