natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factors Affecting the Striking of Estonian General Education School Teachers
Eesti üldhariduskoolide õpetajate streikimist mõjutavad tegurid
The third chapter is about the survey and about analyzing its results.
Kolmas peatükk on küsitluse läbiviimise ning analüüsimise metoodikast.
There are statistically significant correlations between the reasons to strike (low wages, heavy workload, misconceptions of society) and teachers’characteristics.
Streikimispõhjuste (madal töötasu, suur töökoormus, ühiskonna väärarusaamad) vahel valinud õpetajate ja neid üldkirjeldavate näitajate vahel on olemas statistiliselt olulised seosed.
Affecting factors can be strike’s reasons, endurance of the strike, the expected income and expenses from participating in strike.
Streiki mõjutavate tegurite all on mõeldud streigi põhjuseid, kestvust, osalejate loodetavat tulu ning kulu.
The aim of the current thesis is to find out factors that are affecting the decision and reasons of striking of Estonian general education school teachers.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada Eesti üldhariduskoolide õpetajate otsust osaleda streigis ning streiki mõjutavad tegurid.
The first chapter is theoretical and examines the nature of the strike action.
Magistritöö koosneb neljast peatükist Esimene peatükk on teoreetiline ning käsitleb streigi olemust, streigitüüpe, streikimisõigust ning võtab kokku eelnevalt läbiviidud uuringud.
The fourth chapter is about survey analysis, drawing conclusions and comparing the results of previously conducted studies.
Neljandas peatükis on analüüsitud õpetajate seas läbiviidud küsitluse tulemusi.
In addition, the participants' expectations and their willingness to contribute materially are affected by the teachers’characteristics
Lisaks mõjutavad õpetajaid üldkirjeldavad näitajad ka streiki iseloomustavaid tunnuseid, milleks on streigi kestvus, osalejate lootused ning valmidus streikimisse materiaalselt panustama.
Game monitoring is important for sustainable wildlife management.
Ulukiseire on oluline jätkusuutlikuks eluslooduse majandamiseks.
In order to collect data, an experiment was conducted in 2018 and 2019 in two diferent monitoring areas.
Andmete kogumiseks korraldati katset aastatel 2018 ja 2019 kahel erineval seirealal.
Since the small game operates close to the ground, the cameras should be lower than in the current experiment or the camera angle should be reduced so the camera should be pointed slightly towards the ground.
Kuna väikeulukid tegutsevad maapinna lähedal, siis peaksid kaamerad asetsema madalamal kui käesolevas katses või peaks vähendama kaameranurka ehk kaamera peaks olema suunatud veidi maapinna poole.
The availability of a sufficient sample to adequately evaluate the various parameters used in the model is critical.
Kriitilise tähtsusega on piisava valimi olemasolu erinevate mudelis kasutatavate parameetrite adekvaatseks hindamiseks.
In recent years, the use of track cameras in game monitoring has become more popular and various statistical models have been developed to facilitate the use of cameras and to refine survey results.
Viimastel aastatel on populaarsemaks muutunud rajakaamerate kasutus ulukiseires ning kaamerate kasutamise hõlbustamiseks ja tulemuste täpsemaks muutmiseks on hakatud välja töötama erinevaid statistilisi mudeleid.
One of the main problems in experimental design for small game is the height of the cameras from the ground and the camera angle.
Üks peamisi probleeme väikeulukite puhul on ka kaamerate kõrgus maapinnast ja kaameranurk.
As the results were affected by different factors, the experimental design should be modified when estimating the number of small game.
Kuna tulemusi mõjutasid erinevad asjaolud, siis tuleks väikeulukite arvukuse hindamisel katsedisaini modifitseerida.
Using the average daily activity level and daily route of the two monitoring areas, the population density in Karilatsi-Ihamaru area was 0,29 individuals per km2 and in Järvselja 0,43, which is probably a more realistic result, as the sample size approached the recommended minimum.
Kahe seireala keskmist ööpäevase aktiivsuse taset ja ööpäevast teekonda kasutades saadi asustustiheduseks Karilatsi-Ihamaru alal 0,29 ja Järvseljal 0,43 isendit/km2, mis on tõenäoliselt realistlikum tulemus, kuna valimi hulk läheneb sellisel juhul soovitatud miinimumile.
During the experiment of the work, the random encounter model was also applied to estimate the abundance of roe deer and moose and based on these results, it can be stated that the use of the model for large game is quite reliable.
Töö katse käigus rakendati juhusliku kohtamise mudelit ka metskitse ja põdra arvukuse hindamisel ning nende tulemuste põhjal võib väita, et suurulukite puhul on mudeli kasutamine üsna usaldusväärne.
Observations were distinguished from the collected marten (martes martes) photos and the photos were measured with ImageJ software.
Kogutud nugise fotodelt eristati vaatlusjuhtumid ja fotosid mõõdistati ImageJ programmiga.
The main objective of this bachelor’s research is to evaluate the use of a random encounter model in assessing the abundance of small game.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on hinnata juhusliku kohtamise mudeli kasutust väikeulukite arvukuse hindamisel.
The data collected from the photographs were entered into the random encounter model formula and the results were compared with trace index data.
Fotodelt saadud andmed sisestati juhusliku kohtamise mudeli valemisse ja tulemusi võrreldi jäljeindeksi andmetega.
In 2018, there were 21 marten observations in Karilatsi-Ihamaru monitoring area and in 2019, there were 25 observations in Järvselja monitoring area.
Karilatsi-Ihamaru seirealal eristati 2018. aastal 21 ja Järvselja seirealal 2019. aastal 25 nugise vaatlusjuhtumit.
The trace indexes in the counties overlapping with monitoring areas were 0,38 tracks per 1 km of census route and in Põlva county and 0,31 in Tartu county.
Jäljeindeksid seirealadega kattuvates maakondades olid Põlvamaal 0,38 ja Tartumaal 0,31 jäljerada 1 km loendusmarsruudi kohta.
The population density using the random encounter model was 0,73 individuals per km2 in Karilatsi-Ihamaru area and 0,19 in Järvselja area.
Asustustiheduseks saadi juhusliku kohtamise mudelit kasutades Karilatsi-Ihamaru alal 0,73 ja Järvselja alal 0,19 isendit/km2.
Use of track cameras to assess game abundance using a random encounter model
Rajakaamerate kasutamine ulukite arvukuse hindamisel, kasutades juhusliku kohtamise mudelit
In order to study the success of pollination and germination, three different populations from each orchid species were chosen across Estonia.
Viljumisedukuse ja idanevuse uurimiseks valiti mõlemast liigist kolm erinevat populatsiooni üle Eesti.
Studies have shown that the plants which were pollinated by cross-pollination produce more seeds than the plants that rely on self-pollination.
Varasematest uuringutest selgus, et need taimed, mis on viljunud risttolmlemise tulemusel, toodavad palju rohkem seemneid kui need taimed, mis on isetolmlenud.
The germination in vitro of the north temperate zone orchids has not been studied enough and more research definitely needs to be done.
Parasvöötme orhideede in vitro idanemist on vähe uuritud ja vajaks kindlasti jätku-uuringuid.
The aim of this research was to find out which of the two orchid species germinates better – the species that produce nectar (Gymnadenia conopsea) or the species that do not produce any nectar (Orchis militaris).
Uurimuse eesmärgiks oli teada saada, millise orhideeliigi idanemine, viljumine ja paljunemisedukus – kas nektariga (Gymnadenia conopsea) või nektarita (Orchis militaris) – on suurem.
After the blooming the seeds were also counted, then at least three capsules from each plant were taken and all the seeds in each capsule were counted in laboratory.
Peale õitsemist loeti üle viljade arv, koguti igalt taimelt vähemalt kolm kupart ning seejärel laboris määrati seemnete arv kupras ja normaalset embrüot sisaldavate seemnete osakaal kupras.
It is difficult to say which media had better results in case of Orchis militaris and the suitability of the media should be definitely studied more.
Halli käpa puhul on raske öelda, milline sööde andis kõrgemaid tulemusi ning söötme sobivus vajaks kindlasti jätkuvaid uuringuid.
The reproductive success of orchid species with and without nectar by the example of two orchids of the north temperate zone
Nektariga ja nektarita liikide paljunemise edukus kahe parasvöötme orhidee Gymnadenia conopsea ja Orchis militaris näitel
In conclusion, the experiments suggest that the species with nectar is more effective in pollination than the species without nectar.
Katsetest selgus, et nektariga liigil on viljumine edukam kui petturil.
Oil shale burning crates large amounts of ash, only 3-6% goes into circulation and most of it is stored on ash hills.
Põlevkivi põletamisel tekib suures koguses tuhka, millest läheb taaskasutussevaid 3-6% ning enamus sellest ladustatakse tuhamägedel.
Effect of different lime fertilizers on chemical properties of soil
Erinevate lubiväetiste mõju mulla keemilistele omadustele
The aim of the work was to find out the speed and extent of the pH change and the effect of liming to nutrient content in the soil depending on the type of lime fertilizer used.
Töö eesmärkideks oli välja selgitada mulla pH muutuse kiirus ja ulatus ning lupjamise mõju taimedele omastatavate makrotoitainete sisaldusele sõltuvalt lubiväetisest.
In this test the pulverized firing technology had the most effective neutralization power, which had impact to soil pH in the depth of 3-9 cm after 135 days from liming.
Antud katses oli kõige efektiivsem neutraliseerija tolmpõletustehnoloogial saadud filtertuhk, mille mõju avaldus 135 päeva möödudes ka 3- 9 cm sügavuses.
The test results showed that the fastest change in pH occurs with a fine fraction liming fertilizers.
Katsetulemustest selgus, et kõige kiirem pH muutus toimub peene fraktsiooniga lubiväetisi kasutades.
The obtained information is important to evaluate the different oil shale ashes as lime fertilizer, their impact on soils as a neutralizer of acidity and as nutrient source.
Saadud tulemused on olulised hindamaks erinevate põletustehnoloogiatega toodetud lubiväetiste mõju põllumuldadele, seda nii happesuse neutraliseerijana kui ka toiteainete allikana.
At the same time, the oil shale ash is a rich source of nutrients and alkaline materials, which has great perspectives for soil liming.
Samas on põlevkivituhk taimetoiteelementide rikas leeliseline materjal, millel on suur perpektiiv happeliste muldade neutraliseerimiseks.
The biggest increase in the content of plant available calcium and magnesium appears in the case of liming with cyclone ash from pulverized firing technology.
Kaltsiumi- ja magneesiumisisaldus suurenes kõige enam tolmpõletus tehnoloogial saadud tsüklontuhaga.
The experiment was carried out at the Laboratory of Soil Science Chair at the Estonian University of Life Sciences, where the impact of six different lime fertilizers on five soils was investigated.
Katse, mille käigus uuriti kuue erineva lubiväetise mõju muldadele, viidi läbi Eesti Maaülikooli mullateaduse ja agrokeemia laboris.
Filterash from the same technology and granulated filterash had the greatest impact for the rise of plant available potassium content in the soil.
Kaaliumisisaldusele avaldas suurimat mõju sama põletustehnoloogial saadud filtertuhk ja selle granuleeritud vorm.
Granulated ash had lower effect as a neutralizer and also as source of macronutrients compared with powdered oil shale ash.
Granuleeritud põlevkivituhkade mõju neutraliseerijana kui ka makrotoitainete allikana oli 135 päeva pikkusel perioodil väiksem võrreldes granuleerimiseks kasutatud tolmjate tuhkadega.
Granulated pulverized-firing filterash had greater effect on soil pH than filterash from circulating fluidized bed technology during 135 days period.
Granuleeritult on tolmpõletuse filtertuha efektiivsem lubiväetis kui granuleeritud tsirkuleeriva keevkiht põletusel saadud filtertuhk.
Forest fires are the major natural source of air pollution.
Metsatulekahjud on üheks olulisemaks looduslikuks õhusaaste allikaks.
During 2008 – 2011 there were 103 episodes (total duration 1 989 hours) in Järvselja, 68 of them were caused by forest fires.
Analüüsi käigus selgus, et aastatel 2008 – 2011 esines Järvseljal kokku 103 episoodi (kestusega kokku 1989 tundi), millest 68 olid tingitud metsatulekahjudest (kokku 1348 tundi).
Each year about 5000 km2 of land and estimably 5-10 gigatons of biomass is burned in Europe every year.
Euroopas toimuvad metsatulekahjud iga-aastaselt keskmiselt 5000 km2 suurusel alal ning hinnaguliselt põleb nende käigus 5-10 gigatonni biomassi.
During the data analyze sorting-out of weird values was made and half-hour values were calculated.
Andmete korrastamise käigus eemaldati andmestikust analüüsiks kõlbmatud väärtused ning arvutati poole tunni keskmised väärtused.
Estimation of impact of forest fires on air composition at Järvselja
Metsatulekahjude mõju hindamine õhu koostisele Järvseljal
Relationship analysis revealed that during the episodes O3/NO2 relationship may drop tenfold compared with normal period.
Jagatise analüüsist selgus, et episoodide jooksul võib O3/NO2 jagatis võrreldes tavaperioodiga langeda kuni 10-kordselt.
Thesis showed that forest fires have significant impact on air composition of South-East Estonia – over third of values measured were influenced by forest fires and inflence on air chemistry is clearly visible.
Magistritöö näitas, et metsatulekahjud mõjutavad Kagu-Eesti õhu koostist oluliselt, sest episoodidega oli kaetud üle kolmandiku kogu mõõdetud ajast.
The percentage change in the proportions of compounds enabled to evaluate how much O3 loss is related to the nitrogen cycle.
Lisaks O3/NO2 jagatisele vaadati juurde ka ühendite muutuste seoste analüüsi, mis võimaldas hinnata, kui suur osa O3 kaost on seotud lämmastikuringega.
The aim of the current thesis was to evaluate forest fires impacts on air composition of Järvselja.
Magistritöö eesmärgiks oli hinnata, kas Järvselja õhu koostise uuringute andmetes on leitavad metsatulekahjude mõjud.
Comparison of short-term concentrations with monthly averages helped to find out episodes for further analysis.
Episoodide leidmiseks võrreldi mõõdetud ühendite kontsentratsioone vastava perioodi keskmiste väärtustega.
Data of NORDLIS’ lightning and Estonian Rescue Service’s biomass fires were used to separate forest fires influence from other ones.
Välistamaks kontsentratsioonide tõusud teistest teguritest kui metsatulekahjud, analüüsiti NORDLIS välguandmeid ning Päästeametist saadud kulupõlengute andmeid.
Data of Järvselja measurement campaigns, mainly NO, NO2 and O3 concentrations during 2008 - 2011 were analyzed.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsiti 2008-2011 Järvseljal toimunud mõõtekampaaniate andmeid.
Analysis of the relationship between O3 and NO2 confirmed the occurrence of episodes.
Episoodide toimumise kohta kinnituse saamiseks vaadati lisaks kontsentratsioonide muutustele juurde ka O3/NO2 jagatist, mis samuti kinnitas episoodide toimumist.
The most markable change in concentrations during episodes was observable for NO2 – threefold increase.
Metsatulekahjudest tingitud episoodide korral kasvas NO2 kontsentratsioon võrreldes tavaperioodiga kohati kolm korda.
Hirudo medicinalis L. biology, use and growth
Apteegikaani (Hirudo medicinalis L.) bioloogia,kasutamine ja kasvatamine
The further developments of the model should concentrate on creation of more easily managed user interface and on bigger extent of automatization of calculations.
Mudeli edasiarenduses tuleks keskenduda lihtsamini käsitletavale kasutajaliidesele ja arvutuste suuremale automatiseeritusele.
Value assessment of the growing forest is different from the assessment of many other assets due to the lack of comparable objects – every assessment process is entirely unique.
Kasvava metsa väärtuse hindamine erineb paljude teiste varade hindamisprotsessist, kuna puuduvad võrreldavad vara objektid – iga hindamine on algusest lõpuni ainulaadne.
The aim of current thesis is to build a theoretical model for assessing the value of unstocked forestland.
Käesoleva töö ülesandeks on luua mudel metsata metsamaa väärtuse teoreetiliseks hindamiseks.
Land Value Assessment Model for Unstocked and Early Development Forest Stages
Metsata metsamaa ja varajases arenguklassis metsa hindamismudel
The compilation of the model starts with the creation of chain of silvicultural activities, what must be carried out on given site type to grow the forest generation of one or other main tree species until the felling.
Mudeli koostamine algab metsakasvatuslike tegevuste ahela loomisest, mis on vajalikud antud kasvukohatüübil kasvatatava ühe või teise peapuuliigiga metsapõlvkonna kasvatamiseks kuni raieni.
Identifying the sequence of silvicultural activities enables to determine the future outlays and revenues, based on what the cash flow model for the whole next forest generation will be formed.
Metsakasvatuslike võtete jada identifitseerimine annab aluse metsakasvatusega seotud tulevaste kulude ja tulude määratlemiseks, mille baasil koostatakse kogu järgneva metsapõlvkonna rahavoo mudel.
The value derived with the model is sensitive to the choice of discount rate, also on chosen main tree species, costs occurring during the establishment of the forest generation, the length of felling cycle, the site quality class and the timber reserve of the growing forest.
Mudeli abil leitav väärtus sõltub väga tugevalt kasutatavast diskontomäärast, samuti valitavast peapuuliigist, metsapõlvkonna rajamiseks tehtavatest kulutustest, raieringi pikkusest, kasvatatava metsa boniteedist ja tagavarast.
The current market value of forest land should reflect the present value of future net cash flows.
Tulevase neto-rahavoo diskonteeritud väärtus peakski kajastama metsamaa tänast turuhinda.
The test calculations with the created model demonstrated, that in general the transaction prices on forestland market complies with the value calculated with the discounted cash flow model.
Töö tulemusena valminud mudeli testarvutused näitasid, et metsamaa turul toimuvate tehingute hinnad on kooskõlas tulevaste rahavoogude nüüdisväärtusega.
The assessment of unstocked forestland is an extreme case of valuation of growing forest, where there is no opportunity to estimate the quantity of the assets and their characteristics.
Metsata metsamaa hindamine kujutab endast kasvava metsa hindamise äärmusjuhtumit, mille korral puudub võimalus hinnata vara hulka ja tema karakteristikuid – kogu hindamisprotsess tuleb läbi viia teoreetilise kasvupotentsiaali hindamisena.
As a cash-generating asset, the value of forestland can be derived with using the discounted cash flow method.
Rahavoogu genereeriva varana saab metsamaa hindamisel rakendada tulevaste rahavoogude nüüdisväärtusel põhinevat arvestusmeetodit.
The N2O emission depended on temperature, it was higher in an experiment that had lower temperature compared to an experiment that had higher temperature.
N2O emissioon sõltus temperatuurist, see oli suurem katses, kus temperatuur oli madalam võrreldes katsega, kus oli kõrgem temperatuur.
N2O is a gas that has a substantial roll in global warming and in the destruction of the ozone layer.
N2O on üks neist gaasidest, millel on märkimisväärne roll kliima soojenemises ja osoonikihi hõrenemises.
The meta-analysis were based on an inquiry made in data base called ISI WEB OF KNOWLEDGE.
Metaanalüüs põhines uuringutel, mis on publitseeritud andmebaasis ISI WEB OF KNOWLEDGE aastatel 1990 kuni november 2011.
Agricultural soils are a significant source of atmospheric N2O.
Põllumajanduses kasutusel olevad mullad on aga atmosfääri lenduva N2O märkimisväärseks allikaks.
Inquiry consist of scientific articles, short communications and abstracts.
Otsingusse kaasati nii teadus- ja ülevaateartiklid kui ka konverentsiteesid.
Volatilization of nitrogen depending on properties of soil and plant residues added to soil
Lämmastiku lendumine sõltuvalt mulla ja mulda lisatud taimejäätmete keemilistest omadustest
Meta-analysis method were used to make this bachelor´s thesis.
Lõputöö koostamisel on kasutatud metaanalüüsi meetodit.
The main reason of emission was low soil organic carbon content and total nitrogen content.
N2O lendumisel olid kadude peamiseks põhjuseks kõrge liivaosakeste osakaal ning madalad mulla orgaanilise süsiniku ja üldlämmastiku sisaldused.
Mineral fertilizer N added to soil with plant residues increased N2O emission.
Taimejäätmetega mulda lisatud mineraalne N-väetis suurendas lämmastiku lendumist.
Based on the meta-analysis can conclude that N2O emission rate are higher on sandy soils then heavy soils.
Metaanalüüsist võis järeldada, et rohkem N2O lendub liivakamatest muldadest, kui suurema savisisaldusega muldadest.
Based on the literature the plant residues with low nitrogen content don’t influence N2O emission.
Kirjandusest selgub, et madalama lämmastiku sisaldusega taimejäätmed ei mõjuta N2O emissiooni, aga antud metaanalüüsist järeldub, et rohkem lendub just madalama lämmastiku sisaldusega taimejäätmetest.
The using the plant residues as green manure as a alternatiive fertilizer further increase the N2O emission.The aim of this bachelor thesis was to make conclusions about the main reason of N2O volatilization using a meta-analysis method.
Töö eesmärk on metaanalüüsi kasutades teha järeldusi selle kohta, mis on N2O lendumisel kadude peamiseks põhjusteks, mis tingimustel lämmastiku emissioon intensiivistub ning kas lämmastiku emissiooni on võimalik ennetada.
Based on the research it can be concluded that the hypothesis was partly confirmed.
Uurimustöö kokkuvõtteks võib öelda, et hüpotees leidis osaliselt kinnitust.
It should be noted that the appearance of plants also depends on the characteristics of the cultivars.
Samas peab märkima, et taime välimus sõltub ka sordi omadusest.
The Effect of Habitat and Fertilization on the Pearl Millet (Pennisetum glaucum (L.) R. Br.) Plants Decorativeness
Kasvukoha ja väetamise mõju neegri-hiidhirsi (Pennisetum glaucum (L.) R. Br.) dekoratiivsusele
The cultivars ’Purple Majestry’ and ’Purple Baron’ are long and have dark purple leaves and flowers.
Nii sordid ’Purple Majestry’ ja ’Purple Baron’ on sarnased – nad on kõrgekasvulised ja neil on tume violetjad lehed ning õisikupöörised.
The experiment showed that pearl millet plants prefer the sunny habitat, but fertilization could have positive impact on the decorativeness of plants.
Katse näitas, et üldiselt eelistavad neegri-hiidhirsi sordid päikeselist kasvukohta, kuid väetamine võib avaldada positiivset mõju taimede haljastusväärtusele.
Fertilization did not increase the decorativeness of the plants grown in the shade.
Väetamine ei aita suurendada tema dekoratiivsust ebasoodsates kasvukoha valgusoludes.
The experiment showed also that the characteristics of the cultivars were different, therefore light conditions and fertilization cannot be recommended for all pearl millet cultivars.
Samas näitas katse, et sordi omadused on erinevad ja need käituvad vastavalt väetamisele erinevalt ning seetõttu ei saa anda ühtseid soovitusi kõigile neegri-hiidhirsi sortidele kasvukoha valgusolude ja väetamise osas.
During the experiment following parameters were measured: plant height and width, number of stalks, content of chlorophyll in leaves, leaf colour intensity, number of flower buds, flower height and width, dry weight of plants and flowers.
Nii membraan- kui ka granuleeritud väetise kasutamine poolvarjus ja varjus vähendas tema lehtede punasust ningvarjus ka , taimede laiust, lehtede SPAD-näitu, õisikute pikkust ja õisikute arv taime kohta.
During the experiment, it was found that fertilizers did not affect the cultivar ’Jester’growth.
Uurimustöö käigus selgus, et sort ’Jester’ reageeris võrreldes teiste sortidega väetamisele halvasti.
The best results were achieved when plants were grownin the sunny place: plant vegetative growth was better and the colour of leaves were intensive.
Seal oli ka taimede vegetatiivne kasv parem ja lehtede värvus intensiivsem.