natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently it is logical to check if this also holds true in multiclass problems as this can help in developing multiclass calibration methods.This Bachelor's thesis focuses on measuring the monotonicity by creating multiple machine learning models on different datasets.
Seega on ainult loogiline uurida, kas mitmeklassi klassifitseerimisel monotoonsus peab paika, sest see aitaks luua uusi mitmeklassi kalibreerimismeetodeid.Antud bakalaureuse lõputöö keskendub monotoonsuse mõõtmisele luues mitmeid masinõppe mudeleid erinevate andmestike peal.
Monotonicity in multiclass datasets has not been researched before and this research provides insight on if multiclass sets are monotonic or not.Many models nowadays are used widely in marketing, banking and medicine and having calibrated models is a necessity.
Monotoonsust mitmeklassi andmestike peal ei ole varasemalt uuritud ja vastav lõputöö annab ülevaate, kas sellised andmestikud on monotoonsed või ei.Masinõpe on igapäevaelus laialt kasutuses - reklaamid, pangandus, meditsiin ja seetõttu on vajalik, et mudelid oleksid hästi kalibreeritud.
This is usually done by splitting data into two sets - training and test set - and testing the trained model against the test set.
Üldiselt tehakse andmestik kaheks - treening- ja testandmeteks - ja mudeli täpsust testitakse testandmete peal.
But to measure monotonicity, we first had to come up with ways on how to measure it - for this thesis we proposed two different methods.
Mõõtmiseks teostamiseks tuli ka välja mõelda viis, kuidas seda teha - tööraames pakkusime välja kaks meetodit.
For multiclass cases, a reduction to binary task is mostly done to use isotonic regression but this once again means that scores need to be monotonous.
Mitmeklassi klassifitseerimisel üldiselt vähendatakse probleem binaarsele tasemele, et sellel saaks jätkuvalt rakendada isotoonilist regressiooni, aga see eeldab, et skoorid oleksid monotoonsed.
Probability distribution function based iris recognition system boosted by the mean rule
Tõenäosustihedusfunktsioonil ja keskmistamisel baseeruv iirisetuvastus
Studying the psychological mechanisms of affective individual differences with EEG correlates
Afektiivsete individuaalsete erinevuste psühholoogiliste mehhanismide uurimine EEG korrelaatidega
Affective individual differences are relatively stable tendencies to experience certain patterns of affective states.
Afektiivsed individuaalsed erinevused on võrdlemisi stabiilsed kalduvused kogeda teatud afektiivseid seisundeid.
Clarifying the psychological mechanisms of affective individual differences can offer valuable insights into mental health and illness.
Afektiivsete individuaalsete erinevuste psühholoogiliste mehhanismide kaardistamine võib anda väärtuslikku infot nende seostest vaimse tervisega.
Studies I and III clarified open methodological questions to inform the design and interpretation of individual difference studies.
Uuringud I ja III täpsustavad antud protsesside hindamise metodoloogilisi aspekte.
Finally, Study V demonstrated that cultivated mindfulness, a trainable tendency to be aware of and nonjudgmental toward one’s experiences that has been related to reduced affective reactivity and better mental health, is characterized by improved affective adaptation as indicated by initial increase and subsequent decrease in the salience of negative stimuli.
Uuring V näitab, et teadvelolekut (arendatav kalduvus käesoleva kogemuse hinnanguvabaks teadvustamiseks, mis on seotud madalama emotsionaalse reaktiivsuse ja parema vaimse tervisega) iseloomustab kiirem negatiivse informatsiooni eelistöötluse vähenemine ehk tõhusam afektiivne adaptatsioon.
It was concluded that the CPC framework may be helpful for clarifying the psychological mechanisms of very different affective individual difference constructs.
Väitekirja uuringutest järeldub, et KPK mudeli rakendamine võib aidata tuvastada väga erinevate afektiivsete individuaalsete erinevuste võimalikke psühholoogilisi mehhanisme.
Study II demonstrated that high levels of Neuroticism, a personality dimension that is characterized by negative affectivity and elevated risk for psychopathology, may be related to the activation of avoidance tendencies in response to another person’s directed attention (i.e., eye contact) during a neutral social encounter.
Uuringu II tulemused osutavad sellele, et kõrge Neurootilisusega (negatiivse afektiivsuse ja psüühikahäirete riskiga seotud isiksuseomadus) inimesi iseloomustab vältimismotivatsiooni kogemine vastusena pilkkontaktiga mudeldatud neutraalsele sotsiaalsele tähelepanule.
Study IV demonstrated that high preoccupation with body image, which is a risk factor for eating disorders, may involve attentional over-prioritization of own body size and under-prioritization of peer body size.
Uuring IV demonstreerib, kuidas hõivatus kehakaalust ja välimusest (oluline söömishäirete riskitegur) on seotud ülemäärase tähelepanuga enda kehasuuruse muutustele ja puuduliku tähelepanuga kellegi teise kehasuuruse muutustele.
The empirical studies of the dissertation applied the CPC framework to electroencephalography (EEG) based investigation of the mechanisms of affective individual differences that involve either approach-avoidance motivation or motivated attention.
Väitekirja empiirilised tööd rakendavad KPK mudelit erinevate afektiivsete individuaalsete erinevuste mehhanismide uurimiseks elektroentsefalograafia (EEG) abil.
Building on previous work, the current dissertation proposed the Construct-Process-Context (CPC) framework as a conceptual tool for studying these mechanisms.
Käesolev väitekiri pakub varasemale kirjandusele tuginedes välja teoreetilise mudeli antud mehhanismide mõtestamiseks ja uurimiseks.
The CPC framework suggests that affective individual differences involve biases in specific affective processes that arise in specific contexts.
Konstrukti-Protsessi-Konteksti (KPK) mudeli kohaselt avalduvad psühholoogilised mehhanismid uuritava individuaalse erinevuse konstrukti, seda iseloomustava afektiivse protsessi eripära ning viimase avaldumist mõjutavate kontekstuaalsete tegurite kokkupuutealal.
Stepwise melt transport and accumulation: analogue and numerical modelling approach
Astmeline magma transport ja akumulatsioon: analoog- ja numbriline modelleerimine
Analogue and numerical modelling suggests that stepwise ascent of melt through the crust generates scale invariant patterns in both time and space, characteristic of a self-organized critical system – power law melt batch size statistics and 1/f fluctuations of the magma volume in the system.
Siis esitatakse rida konstruktsioone ja näidatakse, et kui poolrühmadelt S ja T eeldada erinevate lokaalsete ühikute olemasolu, siis on tugev Morita ekvivalentsus samaväärne nii nende konstruktsioonide (Cauchy täieldid, järjestatud Reesi maatrikspoolrühmad, järjestatud Morita poolrühmad) abil saadud seostega kui ka teatud järjestatud polügoonide kategooriate vahelise ekvivalentsusega.
Intensive tectonic deformation shortens the residence time of melt batches within the source and reduces the equilibration of melt with surrounding rock, producing high variability in extracted melt composition.
Morita teooria põhiidee on taandada ühe struktuuri uurimine teise, temaga Morita-ekvivalentse ja loodetavasti lihtsama struktuuri uurimisele.
Numerical modelling shows that stepwise melt transport through the crust has a strong influence on the chemical composition of extracted melt.
Töös defineeritakse osaliselt järjestatud poolrühmade tugev Morita ekvivalentsus nn Morita kontekstide abil.
Non-linear models of literary history: the problems of text and context in the digital environment
Kirjandusajaloo mittelineaarsed mudelid: teksti ja konteksti probleeme digitaalses keskkonnas
Studies on peripheral markers of central serotonergic activity and behaviour
Kesknärvisüsteemi serotonergilise aktiivsuse ja käitumise spetsiifiliste korrelaatide uuringud
Chronology of the Weichselian Glaciation in the southeastern sector of the Scandinavian Ice Sheet
Weichseli jäätumise kronoloogia Skandinaavia jäätumise kagusektoris
Knowledge about temporal and spatial dynamics of former ice sheets would allow us to predict the response of current glaciers to globally warming climate.
Varasemate liustike ajalis-ruumilise dünaamika välja selgitamine on oluline, et ennustada praegu eksisteerivate liustike reageerimist järjest soojenevale kliimale.
In detail the duration of the ice-free period before the last glaciation is determined; an overall chronology for the last SIS advance is established; deglaciation chronology in conjunction with the current understanding of the ice-flow pattern is defined and overall rates of ice-sheet advance and recession are discussed.
Detailsemad andmed esitatakse viimasele jäätumisele eelnenud jäävaba perioodi kestvuse kohta uuringualal; hinnatakse viimase Weichseli liustiku pealetungi ja selle maksimaalse leviku ajalist kestvust; esitatakse viimase jäätumise taandumise kronoloogia arvestades andmestiku geograafilise paiknemise ja liustikukeelte dünaamikaga ning diskuteeritakse liustiku pealetungi ja taandumise kiiruse üle
This thesis examines the chronology of Weichselian Glaciation, maximum extent of Scandinavian Ice Sheet (SIS) and its glacial advance and decay dynamics in western part of the East European Plain (EEP).
Doktoritöö uurib Weichseli jäätumise ajalist kulgu, liustiku maksimaalse leviku ulatust ja liustiku pealetungi ja taandumise dünaamikat Ida-Euroopa tasandiku lääneosas.
The study area of the thesis encompasses the SE sector of the SIS between the Baltic Sea and the Last Glacial Maximum (LGM) position in the western part of the EEP.
Uuringuala hõlmab Skandinaavia jäätumise kagusektorit Läänemerest kuni viimase jäätumise maksimaalse leviku piirini.
However, evidence of glacial sediments attributed to the Middle Weichselian has been found in several sites in Europe, although, the opinions about the extent of SIS during the Middle Weichselian glaciation have remained contradicting.
Teadmised Weichseli jäätumise ajalis-ruumilise kulgemise kohta Ida-Euroopa tasandikul on vaatamata mitmekülgsetele uuringutele väga lünklikud ja olemasolevad andmed jäätumisala lõikes ebaühtlased.
Still, the occurrence of Early to Middle Weichselian glaciation in this region remains controversial because the advancing ice sheet has a great destructive potential for soft unconsolidated sediments and most of the sediments of former glaciations have been removed.
Eriti puudulik info on varasemate Vara- ja Kesk-Weichseli jäätumise kohta, kuna sellele järgnenud Hilis-Weichseli liustik on varasemaid setteid ja pinnavorme oluliselt ümber kujundanud või hoopis erodeerinud.
More is known about the last glaciation, but the timing of the advance of the last SIS and its arrival to maximum extent and deglaciation are continuously debated.
Viimase, Hilis-Weichseli jäätumise kohta on andmeid rohkem, kuid siiani on ebaselge liustiku saabumise aeg uuringualale ja laienemine maksimaalse leviku piirile.
The Weichselian Glaciation is most extensively studied; however chronological data are unevenly distributed.
Varasemate liustike dünaamikat saab välja selgitada kronoloogiliste uuringute abil, mis on ka käesolev doktoritöö teemaks.
Surface structure of some bismuth and antimony single crystal electrodes
Pinnastruktuur erinevate vismuti ja antimoni monokristalliliste elektroodide korral
Summary: The translative and essive predicative adverbial in Estonian literary language
Translatiivne ja essiivne predikatiivadverbiaal eesti kirjakeeles
The accounting information use in the management process of a company
Arvestusinformatsiooni kasutamine ettevõtte juhtimisprotsessis
Through the course of prehistory in India: tracing the mtDNA trail
India eelajaloo käsitlus mtDNA vaatevinklis
In this thesis, we essentially investigate the aforementioned issues and propose concrete constructions for them.
Käesolevas doktoritöös me uurime neid probleeme ja pakume välja konkreetseid konstruktsioone nende leevendamiseks.
On succinct non-interactive zero-knowledge protocols under weaker trust assumptions
Mitte-interaktiivsed nullteadmusprotokollid nõrgemate usalduseeldustega
A zero-knowledge proof is a protocol usually between a prover and a verifier that allows the prover to convince the verifier of the legality of a statement without disclosing any more information.
Nullteadmustõestus on protokoll tõestaja ja verifitseerija vahel, mis võimaldab tõestajal veenda verifitseerijat mingi väite paikapidavuses ilma rohkema informatsiooni lekitamiseta.
Then we initiate the study of subversion QA-NIZK (Sub-QA-NIZK) and construct subversion of the most efficient QA-NIZKs.
Samuti uurime me QA-NIZKide õõnestuskindlust ja konstrueerime kõige efektiivsemate QA-NIZKide õõnestuskindla versiooni.
In particular, we build a subversion of the most efficient SNARKs.
Me konstrueerime õõnestuskindla versiooni seni kõige tõhusamast SNARKist.
Finally, we develop a new technique for constructing UC-secure commitments schemes that enables one to generate CRS of NIZKs by using MPC in a UC-secure manner
Lõpetuseks me töötame välja uue võtte koosluskindlate kinnitusskeemide jaoks, mis võimaldab ühisarvutuse abil luua nullteadmustõestuste ühisstringe.
We first investigate subversion SNARKs (Sub zk-SNARKs) when the CRS is subverted.
Esmalt uurime me õõnestuskindlaid SNARKe juhu jaoks, kus seadistusfaasi ühisstring on õõnestatud.
A (UC) commitment scheme enables a committer to compute a commitment to a secret message, and later open it in a verifiable manner (UC protocols can seamlessly be combined with other UC protocols and primitives while the entire protocol remains secure).
(TK) Kinnitusskeem võimaldab osapoolel arvutada salajasest sõnumist kinnituse ja hiljem see verifitseeritaval viisil avada.
Quite central primitives in cryptographic protocols are (Universally composable (UC)) commitment schemes and zero-knowledge proofs that getting frequently employed in real-world applications.
Täieliku koosluskindlusega (TK) kinnitusskeemid ja nullteadmustõestused on ühed põhilisemad krüptograafilised primitiivid, millel on hulgaliselt päriselulisi rakendusi.
Zero-knowledge proofs and in particular Succinct non-interactive zero-knowledge proofs (SNARKs) and quasi adaptive NIZK (QA-NIZK) are of particular interest in the real-world applications, with cryptocurrencies or more generally distributed ledger technologies being the prime examples.
Nullteadmustõestused pakuvad suurt huvi ka praktilistes rakendustes, siinkohal on olulisemateks näideteks krüptorahad ja hajusandmebaasid üldisemalt.
The two serious issues and the main drawbacks of the practical usage of NIZKs are (i) the demand for a trusted setup for generating the common reference string (CRS) and (ii) providing the UC security.
Esiteks on tarvis usaldatud seadistusfaasi osapoolte ühisstringi genereerimiseks ja teiseks on tarvis täielikku koosluskindlust.
For the second issue, providing UC-security, we first using hash proof systems or smooth projective hash functions (SPHFs), we introduce a new cryptographic primitive called publicly computable SPHFs (PC-SPHFs) and construct the currently most efficient non-interactive UC-secure commitment.
Mis puutub teise uurimissuunda, nimelt täielikku koosluskindlusesse, siis sel suunal kasutame me pidevaid projektiivseid räsifunktsioone.
Depending on the context, the epistemic reading (i.e. expressing doubt about a present situation) is also possible (‘maybe is big’ and ‘maybe has done’ respectively); this is regarded as a secondary function.
Sõltuvalt kontekstist on võimalik ka episteemiline tõlgendus, st kahtluse väljendamine olevikulise olukorra kohta (vastavalt ’see vist on suur’ ja ’vist on teinud’).
As līdõ has cognates in all the Finnic languages (e.g. Karelian lie(nöy), Votic leevvä, Finnish lienee and lie), the use of līdõ is discussed in a broader Finnic context.
Kuna nimetatud verbil on vasteid kõigis läänemeresoome keeltes (nt karjala lie(nöy), vadja leevvä, soome lienee ja lie), vaadeldakse liivi līdõ kasutust ka laiemal läänemeresoomelisel taustal.
The epistemic interpretation of future time reference devices is also cross-linguistically common, including in the case of English will, German werden and Russian bud-.
Episteemilist tähendust võib tuleviku väljendusvahendite puhul keeltes sageli märgata (sh nt inglise will, saksa werden, vene bud- korral).
However, neither Livonian nor other Finnic languages contain a "real" future auxiliary in an infinitival construction used obligatorily for conveying future (e.g. ma tī’eb is used instead of *ma līb tī’edõ/tī’emõ; cf. English I will do).
Liivi keeles ega teistes läänemeresoome keeltes ei leidu siiski täieõiguslikku tuleviku abiverbi ehk verbi, mis esineks infinitiivitarindis ning oleks obligatoorne tulevikutõlgenduse korral (nt *ma līb tūlda/tu’lmõ asemel öeldakse ma tulāb ’ma tulen’, vrd inglise I will come).
Unlike in other Finnic languages, the most general change-of-state verb appears to be īedõ, used for expressing both ‘remaining’ and ‘becoming’.
Erinevalt ülejäänud läänemeresoome keelealast osutub üldiseks ning rahvakeelseimaks īedõ, mis väljendab nii ’jäämist’ kui ka ’saamist’.
This dissertation studies the expression of future time reference in Livonian (a Finnic language closely related to Estonian).
Siinne doktoritöö käsitleb tuleviku väljendamist eesti keelele lähedases sugulaskeeles liivi keeles.
As Finnic languages in general are known to express future using a verb in the present tense (e.g. Livonian ma tī’eb ‘I do’ also conveys future), the focus of this thesis is on verbs that have become specialised as future time reference devices at least to some extent.
Põhjusel, et läänemeresoome keeltele on omane tuleviku väljendamine verbi olevikuvormi abil (nt liivi ma tī’eb ’ma teen’ võib tähistada ka tulevikulist tegevust), keskendutakse töös verbidele, mis on vähemalt osaliselt spetsialiseerunud tuleviku väljendusvahenditeks.
Future time reference devices in Livonian in a Finnic context
Tuleviku väljendamise vahendid liivi keeles läänemeresoome keelte taustal
However, it is shown that regarding Livonian the expression of future can mainly be associated with līdõ in (i) copular clauses, e.g. se līb sūr ‘this will be big’, and (ii) the future perfect construction, e.g. līb tī’end ‘will have done’.
Töös näidatakse, et līdõ on kohustuslik (i) koopulalauses, nt se līb sūr ’see on (tulevikus) suur’, ja (ii) täistuleviku tarindis, st ühendis mineviku kesksõnaga, nt līb tī’end ’on (tulevikus) teinud’.
A few other verbs are also analysed that can leave the source meaning in the background and primarily express the future.
Kuigi doktoritöös analüüsitakse teisigi verbe, millel võib teatud kontekstis algne tähendus tagaplaanile jääda ning esiplaanile tõusta hoopis tulevikuline tõlgendus, on liivi keeles tuleviku väljendamine seostatav ennekõike siiski verbiga līdõ.
One such verb is the Livonian līdõ ‘will be’, associated with the expression of future and conveying modal meanings (e.g. doubt and obligation) already earlier.
Liivi keeles on põhitähelepanu all verb līdõ, mida on seostatud tuleviku väljendamise ning modaalsete tähendustega (kahtlus ja kohustus), kuid mille täpsemat tarvitust on varem vähe uuritud.
With respect to Livonian, īedõ ‘remain; stay’ and sǭdõ ‘get; become’ are shown to commonly convey change.
Liivi keeles eristuvad põhiliste muutust märkivate verbidena īedõ ’jääda’ ja sǭdõ ’saada’.
As līdõ in copular clauses tended to display intertwining of ‘being’ and ‘becoming’, the expression of change was also in focus in this thesis.
Kuna ennekõike just koopulalausete puhul võis märgata (tulevikus) ’olemise’ ning ’olema saamise’ põimumist, leiavad töös eraldi käsitlust ka muutust märkivad verbid.
The research resulted in the first countrywide oak tree-ring chronology (1646–2011) for Estonia as well as in respective Finnish, Latvian, Lithuanian chronologies.
Töös esitatakse esimene üle-eestiline tammekronoloogia (1646–2011) ning Soome, Läti, Leedu tammekronoloogiad.
Hence, the thesis investigates the weather impact on radial increment of pedunculate oak (Quercus robur L.) at its northern distributional limit in Finland and Estonia, and explains its sapwood variability in the eastern Baltic region (i.e. in Finland and the Baltic States).
Käesolev väitekiri analüüsib ilmastiku mõju hariliku tamme (Quercus robur L.) radiaalsele juurdekasvule liigi levila põhjapiiril Soomes ja Eestis ning kirjeldab tamme maltspuidu varieeruvust Läänemere idakaldal Soomes ja Baltimaades.
Oak dendrochronology and climatic signal in Finland and the Baltic States
Soome ja Baltimaade tammede dendrokronoloogia ja seosed ilmastikuga
Accordingly, oaks growing on shallow soil in Finland and western Estonia are positively influenced by summer precipitation.
Täpsemalt, Lõuna-Soome ja Lääne-Eesti õhukestel põuakartlikel muldadel kasvavad tammed sõltuvad positiivselt suve sademete hulgast.
Trees record environmental conditions in their annual growth layers and provide key clues to past climate and to possible future variations.
Nende põhjal saab mõista mineviku kliimat ja ennustada võimalikke tulevikuarenguid.
The pointer years identified in the retrodiction fairly agree with the summer precipitation extremes reported in historic sources.
Mudeli arvutatud ekstreemumaastad kattuvad ajalooallikates toodud äärmuslike ilmastikuoludega rahuldavalt.
Oak in the eastern Baltic region has 6–19 sapwood rings (within 95% confidence limits).
Soomes ja Baltimaades varieerub tammede maltspuit 95% tõenäosusega vahemikus 6–19 aastarõngast.
The similarity of oak growth pattern within the studied region is strong and extends up to northern Poland.
Eestis kasvava tamme juurdekasvumuster on sarnane naaberriikides ja isegi Põhja-Poolas kasvavate tammedega.
In addition, the thesis presents the first tree-ring based palaeoclimatic reconstruction for Estonia.
Väitekirjas esitatud Lääne-Eesti sademete rekonstruktsioon on esimene puude juurdekasvu põhjal koostatud Eesti mineviku kliima mudel.
At its northern distributional limit, oak’s radial growth is limited by summer weather.
Väitekirjas näidatakse, et liigi levila põhjapiiril tammede juurdekasvu mõjutab suve ilmastik.
On the other hand, the oaks on the deeper drought resistant soil in northeastern Estonia are favoured by June temperature, and the oaks in the southeastern part of the country depend on both summer precipitation and temperature.
Teisalt, Kirde-Eestis, kus tammed kasvavad tüsedatel põuakindlatel muldadel, veepuudus tammede kasvu ei pärsi ning mõjule pääseb suve alguse temperatuur.
Thus the reconstruction model has adequate capacity of detecting past rainfall extremes.
Seega saab nii tuvastada mineviku ekstreemseid põua- ja vihma-aastaid.
This estimation increases the precision of oak tree-ring dating in the region, since the sapwood is often missing in the datable objects, but the last sapwood ring in the trunk indicates the felling date.
Maltspuit on tammepuidust esemetel ja ehituspuidus sageli eemaldatud või kõdunenud, kuid koorealuses puiduosas asuvad noorimad aastarõngad.
Moreover, sequential summer droughts are a likely factor inducing oak decline in the studied Finnish forest.
Soome tammede hääbumise üheks põhjuseks võib pidada viimastel aastakümnetel sagenenud põudasid.
Dynamics of phytomass production and nutrient standing stock of cattail and its use for environment-friendly construction
Hundinuia produktsiooni ja toitainetesisalduse varieeruvus ning biomassi kasutamine loodussõbraliku toorainena
The total number of the official, popular and historical names treated in the work is 2370.
Ühtekokku vaadeldakse töös umbes 2370 ametlikku, rahvapärast ja varasemat nime.
The results of the research can be used for university courses and in further research of the toponymy, phonetics and lexicology of Finno-Ugric languages.
Uurimuse tulemusi saab kasutada õppetöös kõrgkoolides ja need aitavad kaasa soome-ugri keelte toponüümilise süsteemi, foneetika ja leksikoloogia edasisele uurimisele.
The place names in the Republic of Mari El mainly include entities in Mari and Russian with numerous elements of a substrate nature, which together constitute the specificity of the names.
Mari El Vabariigi oikonüümia koosneb põhiliselt mari ja vene kihtidest, milles on hulk substraatset materjali.