natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objectives of this thesis were to analyse the breeding population trends and distribution of the Common Cranes in Estonia and the availability of potential breeding habitat (I, IV), to describe nesting habitats in Estonia and to explore the relationships between habitat and nesting success and nesting phenology (II), to investigate the relation between the numbers and distribution of autumn staging cranes and agricultural land use (III), to examine the stability of the habitat network used by cranes (IV) and to study the long-distance migration pattern of cranes (V).
Käesolevas tööd uuriti Eestis pesitseva sookure asurkonna suuruse ja leviku muutusi ning võimalike pesitsusalade levikut Eestis (I, IV), Eesti asurkonna elupaiga valikut ja selle seost pesitsusedukuse ning -fenoloogiaga (II), sügisrändel peatuvate lindude arvukuse muutusi seoses põllumajandusliku maakasutusega (III), sookurgede kasutatava ökoloogilise võrgustiku stabiilsust (IV) ja sookurgede kaugrändestrateegiat (V).
Human activity had a significantly negative effect on the breeding success of cranes (II).
Inimhäiringul on pesitsustulemustele märkimisväärne negatiivne mõju (II).
Common Crane’s long-distance autumn migration strategies differed between northern and southern sub-populations by the density and location of stopovers, daily flight distances, and the total migration duration.
Sookurgede põhjapoolse asurkonna kaugrändestrateegia erineb märgatavalt lõuna pool pesitseva asurkonna kaugrändestrateegiast rändepeatuskohtade tiheduse ja paiknemise, päevase rändelennu pikkuse ning kogu rändeperioodi pikkuse poolest (V).
The population of the Common Crane started to increase in Estonia since 1970s (I).
Sookurepopulatsiooni kasv algas 1970. aastatel ühel ajal nii Eestis (I) kui ka kogu Euroopas.
Migration routes used by cranes form a widespread ecological network (IV).
Kõik rändeteed koos rändepeatus- ja talvitamisaladega moodustavad ühtse ökoloogilise võrgustiku (IV).
The Common Crane numbers in staging sites are positively correlated with cropping area of cereals and negatively with the extent of potato fields.
Sügisrändel peatuvate sookurgede arvukus on positiivselt seotud külvatud teravilja pindalaga ja negatiivselt kartulipõldude pindalaga (III).
Changes in the local numbers and distribution of cranes when staging during their migration depend on changes in agricultural land use in staging areas (III).
Sookurgede arvukus ja levik rändepeatuskohtades sõltub nii Eestis kui ka rändeteedel põllumajanduslikus maakasutuses toimuvatest muutustest (III).
The breeding success is associated with quality of breeding habitat and distance between neighbouring nests.
Sookurgede pesitsusedukus on seotud elupaiga kvaliteediga ja kaugusega naaberpesadest.
Breeding and migration ecology of Common Crane (Grus grus L.)
Sookure (Grus grus L.) pesitsus- ja rändeökoloogia
The Common Crane nesting sites are different wetlands in Estonia have similar water regimes, plant communities and microrelief.
Sookured pesitsevad erinevatel, kuid sarnase veerežiimi, taimekoosluse ja mikroreljeefiga märgaladel.
Cranes used during migration both, time- and energy-minimization strategies (V).
Sookured kasutavad kaugrändel nii rändeaja minimeerimise kui ka energia minimeerimise strateegiat.
Despite the modest contribution of nature conservation to the population increase of cranes (IV), the conservation efforts to protect peatlands play key roles in conservation of the Common Crane in the longer term.
Sookurepopulatsiooni juurdekasv on olnud sõltumatu kaitstavatest aladest, kuid soode ja rabade kui liigile esmatähtsa elupaiga kaitse on sookure pikaajalises kaitsestrateegias kriitilise tähtsusega (IV).
The preferred breeding habitats are mires (II).
Nad eelistavad pesitseda rabades ja soodes (II).
In parallel, the mean density of pairs increased, and distribution widened all over the country (I).
Pesitseva asurkonna suurenemisega Eestis kaasnes leviku laienemine ja keskmise asustustiheduse suurenemine (I).
The climate change scenario modelling suggests minimal impact on cranes in future (IV).
Kliimamuutused näivad mõjutavat sookurepopulatsiooni pigem positiivselt (IV).
The extended distribution of the crane has been favoured by the good availability of potential nesting sites (IV).
Sookurepopulatsiooni suurenemisel ja lausalise leviku tekkimisel on olnud tähtis tegur võimalike elupaikade laialdane levik (IV).
First time breeders started to occupy new suitable habitats for nesting (I).
See tõi kaasa uute elupaikade asustamise (I).
The beginning of egg laying has a significant trend of advancement over time.
Munemise algus on Eestis muutunud viimase sajandi jooksul oluliselt varasemaks (II).
The expression of social behaviours’ score was very high on all farms; aggressive behaviour was noticed only during the feeding times.
Sotsiaalse käitumise väljendamise hinne oli kõikides farmides väga hea, agressiivset käitumist märgati ainult söötmise ajal.
A positive emotional state was positively associated with the percentage of the cows lying down (r = 0.62).
Positiivne emotsionaalne seisund oli positiivselt seotud lamavate lehmade protsendiga (r = 0,62).
It is concluded that the overall welfare of the farms is at a satisfactory level.
Tulemuste põhjal järeldati, et farmide üldine heaolu on rahuldav.
Cows on all the farms had optimum body condition scores (BCS) in the summer (mean 3.36) and in winter (mean 3.21).
Kõikides farmides olid lehmad optimaalses toitumusastmes nii suvel (keskmine 3,36) kui ka talvel (keskmine 3,21).
A significant strong positive correlation was found between milk yield and lameness score (r = 0.67).
Piimatoodangu ja lonke esinemise hinde vahel leiti statistiliselt oluline tugev positiivne seos (r = 0,67).
The assessment was made based on the Welfare Quality® assessment.
Hindamisel tugineti Euroopa Welfare Quality® hindamisjuhendile.
Farmers are looking for ways to assess their herd welfare as simply as possible.
Farmerid otsivad viise kuidas oma karja heaolu võimalikult lihtsalt hinnata kuna parem heaolu tagab eeldatavasti ka kõrgema toodangu.
The aim of this work was to assess the practicability of a dairy cow welfare assessment protocol in Estonian conditions.
Töö eesmärk oli uurida piimaveiste heaolu hindamisprotokolli rakendatavust Eesti tingimustes.
Farms with younger work collectives had higher human-animal relationship scores.
Noorema töökollektiiviga farmides oli looma ja inimese vahelise suhte hinne kõrgem.
Examining the practicability of using a welfare protocol to assess welfare on Estonian dairy farms
Lüpsilehmade heaolu hindamise protokolli rakendatavuse uuring Eesti piimafarmides
Most integument alterations were found on the carpal and tarsal regions, and more severe swellings were observed more often in the summer than in the winter.
Kõige rohkem nahavigastusi esines randmetel ja pöidadel, suvel oli vigastatuse aste kõrgem kui talvel.
Those farms which used bedding material had fewer integument alterations and less lameness.
Leiti, et asemetel allapanu kasutavates farmides esines lehmadel vähem nahavigastusi ja lonkavaid lehmi.
For most of the farms the humananimal relationship criteria score was better in the winter.
Enamus farmidel oli eelnimetatud kriteeriumi hinne parem ka talvel.
The evaluation was carried out on six loose housed dairy farms in summer and winter.
Uurimus viidi läbi kuues vabapidamisega lüpsifarmis nii suvel kui ka talvel (ühes farmis ainult suvel).
Farms with cows which had better BCS, also had better health.
Parema toitumushindega farmides olid loomad ka tervemad.
Recommendations are presented for possible changes in the welfare protcol to better suit Estonian conditions.
Töös esitati ka soovitused hindamisprotokolli muutmiseks vastavalt Eesti tingimustele.
Goal is to give concrete proposals to promote positive changes towards biodiversity, retaining post-industrial physical form of cultural landscape.
Töö eesmärk on teha konkreetsed ettepanekud, muutmaks rekultiveeritud karjääri bioloogilises mõttes rikkalikuks, säilitades samas postindustriaalse maastiku kultuuriväärtust.
As a result, alternative planning proposal have been developed, that challenges common practice of biological recultivation and reclamation of open cast oil shale quarries in Estonia as it focuses on biodiversity and overall improvement of social aspects of the post-industrial landscape.
Töö tulemusena on valminud alternatiivne planeeringuettepanek, mis esitab väljakutse bioloogilise rekultiveerimise tavapraktikatele Eestis, võttes eesmärgiks bioloogilise mitmekesisuse suurendamise ja elukeskkonna parendamise.
There are many earlier studies to examine socio-economic issues of Aidu quarry and planned Uus-Kiviõli mine and those have important part as knowledge base in methodological analyse in current study.
Aidu karjääri ja Uus-Kiviõli kaevanduse kohta on varem koostatud erinevaid põhjalikke sotsiaalmajanduslikke uuringuid, millel on oluline osa nende valdkondade metoodilises analüüsis.
In addition to analysis of referred studies, several site visits have been carried out to evaluate landscape suitability for proposed land use activities and natural processes.
Lisaks kirjanduse ja uuringute materjalide analüüsile on läbi viidud erineva eesmärgiga objekti külastusi, mille käigus on hinnatud maastiku sobivust väljapakutud tegevuste ja protsesside majutajana.
Reclamation possibilities of Aidu open cast quarry and environmental design approach of Uus-Kiviõli mine
Võimalused Aidu karjääri taaskasutuseks ja Uus-Kiviõli põlevkivikaevanduse integreerimiseks keskkonda
The objective is an in-depth and extensive analysis of the contact zone and social environment, with which the author will ascertain the best placement design for the mining facilities and the possibilities for reclamation of the Aidu quarry from landscape architectural and social aspects.
Töö eesmärk on analüüsida Eesti põlevkivikarjääride rajamise ja sulgemisega ning rekultiveerimisega seotud probleeme, pakkudes lähtuvalt analüüsi tulemustest välja alternatiivseid lahendusi nende tegevuste efektiivsuse tõstmiseks ökoloogilisest, maastikulisest, sotsiaalsest ja majanduslikust vaatevinklist.
To support pleasant visit as well as best experience and protect biotopes, activities have been organized within landscape and special service area have been proposed to host services, accommodation, rentals etc.
Sotsiaalmajandusliku väärtuse tõstmiseks on kavandatud aktiivse kasutusega rekreatsiooniala otstarve, pakkumaks häid aktiivse puhkuse veetmise võimalusi, toetades külastusi organiseeritud tegevuste ja teenustega.
The thesis addresses the Eesti Eenergia Kaevandused operated oil shale mine Uus- Kiviõli planned in Ida-Virumaa, Lüganuse parish and the further development of facilities in its detail planning.
Töö keskendub Aidu karjäärile ja selle laiendusena kavandatava Uus-Kiviõli kaevevälja kasutuselevõtule.
The sources of information used for comparison are internal (annual reports, accounting data) and external (websites, statistical materials, research, databases).
Võrdlemiseks kasutatavad infoallikad on ettevõtte sisesed (aastaaruanded, raamatupidamise andmed) ja ettevõtte välised (veebilehed, statistilised materjalid, teadusuuringud, andmebaasid).
In 2017–2019 the cost price of Koigi OÜ milk increased.
Aastatel 2017–2019 tõusis Koigi OÜ piima omahind.
Entrepreneurs are interested in investing in automatic milking systems to increase productivity, get a better and faster view of cows health and simplify the work with robots.
Ettevõtjatel on huvi investeerida automaatsetesse lüpsisüsteemidesse, et suurendada tootlikkust, saada parem ja kiirem ülevaate lehmade tervisenäitajatest ja lihtsustada tööd robotite abil.
The impact of milking carousel with robot technology on milk production has not been thoroughly analyzed in Estonia before.
Robottehnoloogiaga lüpsikarusselli mõju piima tootmisele pole Eestis varem põhjalikult analüüsitud.
The research of milking carousels with robot technology is worth continuing, taking into account the increasingly topical issues of labor shortage, environmental protection and animal health.
Robottehnoloogiaga lüpsikarussellide uurimist tasub jätkata arvestades järjest aktuaalsemaks muutuvaid tööjõupuuduse-, keskkonnakaitse- ja loomatervishoiu teemasid.
The modernization of milking technology was accompanied by an increase in labor-, pharmaceuticals-, disinfectants- and repairs costs.
Lüpsitehnoloogia uuendamisega kaasnes tööjõu-, ravimite-, desovahendite- ja remondikulude suurenemine.
The necessary preconditions for the optimal reproduction of the dairy herd were determined - the reproductive cycle of the cows, the culling rate, the age of the first calving of the heifers.
Selgitati välja vajalikud eeldused lüpsikarja optimaalseks taastootmiseks – lehmade reproduktsioonitsükkel, prakeerimise määr, mullikate esmaspegimisiga.
With the renewal of milking technology on the farm of Koigi OÜ milk production per cow increased, during the transition period there were changes in the quality of milk and animal health indicators.
Lüpsitehnoloogia uuendamisega Koigi OÜ farmis suurenes piimatoodang lehma kohta, ülemineku perioodil olid muutused piima kvaliteedis ja loomade tervisenäitajates.
2017.-2019. years data and statistics from other companies are included in the benchmarking.
aastate võrdlusanalüüsi kaasatakse teiste ettevõtete andmeid ja statistilisi näitajaid.
Impact of milking tehnology innovation on milk production in Koigi OÜ farm
Lüpsitehnoloogia uuendamise mõju piima tootmisele Koigi OÜ farmis
There is no information on changes in milking technology on the farm to make investment decisions.
Investeerimisotsuste tegemiseks puudub informatsioon lüpsitehnoloogia vahetusega kaasnevate muutuste kohta farmis.
There was no smooth reproduction on the farm to reach the maximum capacity of the new milking technology.
Uue lüpsitehnoloogia maksimaalse töövõimsuse saavutamiseks puudus farmis sujuv taastootmine.
The aim of the master's thesis is to find out the changes in milk production, herd health and economic results accompanying the renewal of milking technology in Koigi OÜ farm.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada Koigi OÜ farmis lüpsitehnoloogia uuendamisega kaasnevad muutused piimatoodangus, karja tervises ja majandustulemustes.
Health of people in Estonia as well as all over the world is improving.
Inimeste tervis on nii Eestis kui ka mujal maailmas paranemas.
It can be demonstrated by plenty of advertising materials and events that advocate for the healthy lifestyle.
Sellele viitavad mitmed reklaamid ja üritused, mis propageerivad tervislikke eluviise.
All teachers dealt with medicinal herbs in one way or other.
Ravimtaimedega olid ühel või teisel viisil kokku puutunud kõik õpetajad.
Teacher’s knowledge of well-known medicinal plants in example of four educational institution
Õpetajate teadmised tuntumatest ravimtaimedest nelja haridusasutuse näitel
The author formulated three hypotheses: The knowledge of the kindergarten teachers about medicinal herbs is better than the knowledge of the school teachers; The knowledge of medicinal herbs mainly stems from home (from parents, grandparents); The more extensive knowledge and experiences related to medicinal herbs teachers feature, the more significant for them is handling medicinal herbs at school or kindergarten.
Tööl oli kolm hüptoteesi: Lasteaiaõpetajate teadmised ravimtaimedest on paremad kui kooliõpetajate vastavasisulised teadmised; Teadmised ravimtaimedest pärinevad peamiselt kodust (vanematelt, vanavanematelt); Mida laialdasemad on õpetajate teadmised ja kogemused seoses ravimtaimedega, seda olulisemaks peavad nad ravimtaimede käsitlemist koolis või lasteaias.
Over the last decades, the alternative folk medicine and the use of medicinal herbs have gained more popularity.
Rahvameditsiin ja ravimtaimede kasutamine on viimastel aastakümnetel populaarsust kogunud.
The author used interview as the research method; 44 people were questioned during the individual interviews.
Kokku küsitleti individuaalintervjuu käigus 44 inimest.
This research reflects knowledge of teachers from four educational institutions only, so no extensive generalisations were possible based on the received results.
Käesolev uurimus kajastas vaid nelja haridusasutuse õpetajate teadmisi ravimtaimedest ning laiemaid üldistusi antud tulemuste põhjal teha ei saanud.
To get a better overview of the actual teachers’ knowledge of medicinal herbs, the researcher might involve schools and kindergartens from all over Estonia – in town and in the rural regions.
Et saada ülevaadet õpetajate tegelikest ravimtaimealastest teadmistest, võiks uurimusse kaasata koole ja lasteaedu üle Eesti ning seda nii linna- kui ka maapiirkondadest.
The author considers a small size of sampling as a limitation to the research.
Uurimistöö üheks piiranguks võib pidada valimi väikest mahtu.
They also consider a need for handling a topic of medicinal herbs as significant for school.
Ka ravimtaimealaste teemade käsitlemise vajadust koolis pidasid õpetajad oluliseks.
Since teachers are considered the main communicators of knowledge, the purpose of the research was to study the teachers’ knowledge of the most common medicinal herbs that grow in Estonia.
Kuna õpetajaid peetakse peamisteks teadmiste edastajaiks, sai uurimistöö eesmärgiks välja selgitada kaheksa küsimuse põhjal, millised on õpetajate teadmised tuntumatest Eestis kasvavatest ravimtaimedest ja nende omadustest, kust need teadmised pärinevad ning kuivõrd nendele teadmistele on leitud rakendust oma töös.
Teachers boast sufficiently good knowledge of the most common medicinal herbs that grow in Estonia, having obtained the relevant information from their ancestors by word of mouth.
Õpetajate teadmised tuntumatest Eestis kasvavatest ravimtaimedest on küllaltki head.
Performance of select sales promotion campaigns at OÜ Kommivabrik 2013-2014
Valitud müügikampaaniate tulemuslikkus OÜ-s Kommivabrik aastatel 2013-2014
The products received a lot of attention, and the main prize of the campaign was attractive for consumers.
Tooted said suurel hulgal tähelepanu ning kampaania peaauhind oli tarbijate jaoks atraktiivne.
The timing of a sales promotion campaign is also important.
Samuti on oluline müügikampaania ajastus.
The task for this research is to analyze the selected campaigns chosen by the author.
Uurimisülesandeks on analüüsida autori poolt valitud kampaaniaid.
With every campaign, it is important to pay attention to advertising and product displays in shops, which should be easily visible.
Oluline on iga kampaania puhul pöörata tähelepanu reklaamile ja toodete väljapanekutele kauplustes, mis peaksid olema hästi nähtavad.
Last, the chosen campaigns are compared and analyzed to achive an overview of their result and the possible actions to organize them better in the future.
Viimasena võrreldakse analüüsitud kampaaniaid, et saavutada ülevaade nende töötamisest ning paremast korraldusest tulevikus.
The author will evaluate the sales performance of the chosen product groups before the campaign, during the campaign and after the campaign has ended.
Autor hindab valitud tootegrupi müügitulemusi enne kampaaniat, selle jooksul ning pärast müügikampaania lõppu.
The author will also determine the effectiveness of the chosen method, time and period of the campaign, as well as the conditions, supporting actions and advertising.
Samuti selgitab autor välja, kui efektiivselt olid seatud soodustamismeetodid, aeg ja periood, millised olid müügikampaania tingimused, toetused ning reklaam.
The campaign created a permanent customer base for the products, who purchased the sweets even at times where there were no discounts in the stores.
Samuti tekkis läbi kampaania tootetele püsitarbijaskond, kes ostavad komme ka ajal kui poodides ei ole hinnasoodustusi.
Based on the analysis, the "Tõeline nauding šokolaadis" (True delight in chocolate) campaign may be considered the most successful.
Kõige õnnestunumaks võis autori arvates pidada kampaaniat „Tõeline nauding šokolaadis".
The methodology was done by according to the European Standards (EN).
Katsete metoodika vastab Euroopa standarditele.
Each series were soaked for 24 hours and then oven-dried for 48 hours.
Iga seeria oli 24 tundi vees ja seejärel 48 tundi kuivatuses.
Variation in mechanical and physical properties of birch plywood after soaking and oven-drying cycles
Vineeri füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste varieerumine ligunemise ja väljakuivamise tsüklite järel
There was a total of 10 series, each had 24 test pieces in parallel and perpendicular directions.
Kokku oli 10 seeriat, igas seerias 24 katsekeha.
Universal test machine Instron 3699 was used, to determine MOR and MOE.
Uuringus kasutati universaalset puidukatsemasinat Instron 3369, mille abil määrati paindetugevus ja elastsusmoodul.
In this master thesis a 12 mm thick birch plywood soaking and drying cycles effect on bending strength (BS), modulus of elasticity (MOE) and thickness swelling (TS) were investigated.
Antud magistritöös uuriti 12 mm paksuse kasevineeri ligunemise ja väljakuivamise tsüklite mõju vineeri paindetugevusele, elastsusmoodulile ja pundumisele.
Test pieces 1-12 were measured with moisture content ~40% and test pieces 13-24 were measured with moisture content ~8%.
Iga seeria katsekehad 1-12 mõõdeti niiskelt (niiskussisaldus ~40%) ja katsekehad 13-24 kuivalt (niiskussisaldus ~8%).Tulemused näitasid, et kõige rohkem mõjutas katsekehi esimene läbiligunemise ja –kuivamise tsükkel.
Measurements were done parallel and perpendicular directions to the face grain.
Mõõtmised tehti nii piki- kui ka ristisuunas.
The values of BS and MOE were always higher on the parallel direction to the face grain than those on the perpendicular directions.
Paindetugevus ja paindeelastsusmoodul oli pikisuunas alati suurem kui ristisuunas.
After the first soaking cycle BS and MOE at moisture content 40% accounted for 50% and 57% of the values determined.
Niisketel mõõtmistel oli paindetugevus peale esimest tsüklit esialgsest 50% ja kuivadel mõõtmistel 75%.
BS and MOE at moisture content 8% accounted for 75% and 91% of the values determined.
Paindeelastsusmoodul oli niisketel mõõtmistel esialgsest 57% ja kuivadel mõõtmistel 91%.
The average productivity of smallest and biggest harvester was 6.43 and 16.0 m3 per hour respectively.
Väikseima ja suurima tootlikkusega harvesteri töömaht oli vastavalt 6,43 ja 16,0 tm tunnis.
An average hourly pay rate of all harvester operators would be 14,76 euro per hour.
Kõigi harvesterioperaatorite keskmiseks soovituslikuks tunnihinnaks kujunes 14,76 eurot/h.
Based on the analysis, an hourly pay rates are suggested which would motivate the employees and ensure the company’s competitiveness.
Analüüsi tulemusena tuletatakse sobivad ajatasu määrad, mis motiveeriksid töötajat ning samas tagaksid ka ettevõtte konkurentsivõime.
Forest machine operators’ remuneration analysis in Stora Enso Eesti AS
Metsamasinaoperaatorite töö tasustamise analüüs Stora Enso Eesti AS näitel
The suggested hourly pay rates for harvester operators are based on the principle that operators with equal experiences and skills would earn equal salary and there would be no gap caused by differences of machines.
Harvesterioperaatoritele makstava ajatasu ettepanekute esitamisel on lähtutud asjaolust, et sarnaste kogemuste ja oskustega operaatorid teeniksid võrdväärset tasu ning kaoks ära masinate erinevustest tulenev palgaerinevus.
The biggest disadvantage of a piecework pay based salary system is the fact that the capacities of machines are different and therefore the existing remuneration system favours operators working on larger machines.
Tükitööl põhineva palgasüsteemi suurimaks puuduseks on asjaolu, et masinate võimsus on erinev ning töötasu arvestuses on eelistatud operaatorid, kes töötavad suurematel masinatel, mis on tootlikumad võrreldes väiksemate masinatega.
The objective of the master’s study is to analyse the piecework pay based salary system used for remuneration harvester and forwarder operators at the wood collection unit of Stora Enso Eesti AS. An overview of the pros and cons of such a system is presented.
Käesoleva uurimistöö eesmärk on analüüsida Stora Enso Eesti AS puiduvarumisüksuses harvesteri- ja forvarderioperaatorite töö tasustamiseks kasutatavat tükitasul põhinevat palgasüsteemi.