natgillin/translations-raw huggingface dataset:
is wide, it can infect many host species and causes serious economic loss to forests.
Külmaseene (Armillaria) liigid on levinud üle kogu maailma, nakatades erinevaid peremeestaimi ja põhjustades metsades suurt majanduslikku kahju.
In the future, further studies should be conducted with endophyte infected trees and also into disease control by specific biologically active compounds produced by endophytes in order to select the most fitting species for biological control against Armillaria spp.
Tuvastamaks parimaid endofüütseid seenetüvesid külmaseente biotõrjeks, tuleks edaspidises töös katsetada puude nakatamist endofüütidega looduses ja kasutada spetsiifilisi bioloogiliselt aktiivseid ühendeid, mida endofüüdid oma elutegevuse käigus toodavad.
The aim of this study was to perform dual culture tests between Armillaria spp.
Töö eesmärgiks oli külmaseente ja endofüütide vaheliste kaksikkultuurtestide (dual culture tests) abil uurida endofüütide antagonismi külmaseente suhtes.
F. culmorum inhibited the growth of A. cepistipes the most (percentage of antagonism 67 ±6.8).
Kõige rohkem pärssis tutt-külmaseene kasvu F. culmorum, tõmmu külmaseene kasvu A. multiforme ja põhja-külmaseene kasvu P. poolensis var. verbascicola (antagonismiprotsent vastavalt 67 ±6,8, 77 ±1,5 ja 79 ±4,2).
All selected endophytic fungi inhibited the growth of Armillaria spp.
Kõik valitud endofüütsed seened pärssisid külmaseente kasvu in vitro 2% MEA söötmel.
A. multiforme, P. poolensis var. verbascicola and E. nigrum are considered, in this study, the best biocontrol agents against Armillaria spp.
Antud töös parimateks külmaseente tõrjujateks olid A. multiforme, P. poolensis var. verbascicola ja E. nigrum.
The results of this study give an overview of the potential of some endophytic fungi as a source of biocontrol agents against Armillaria spp.
Töö tulemusena antakse ülevaade mõnede endofüütide kasutatavusest külmaseente biotõrjes.
This study gives an overview of endophytes currently used as biocontrol agents in the world and of Armillaria spp.
Uurimuses antakse ülevaade antud katses kasutatavatest endofüütidest biotõrjes ja külmaseentest kui patogeenidest.
In each test A. multiforme inhibited the growth of A. ostoyae and A. borealis over 70%.
A. multiforme pärssis nii põhja-külmaseene kui ka tõmmu külmaseene kasvu kõikides katsetes üle 70%.
Creative fields
Loomingulised väljad
The idea of introducing creativity due to the fact that Tartu has a number of small businesses within the creative field, institutions that are increasingly expanding and looking for new places and ways to involve people in their activities.
Idee võtta kasutusele looming tulenes sellest, et Tartus on mitmeid väikeseid loomevaldkonda kuuluvaid ettevõtteid, asutusi, mis aina rohkem laienevad ning otsivad juurde uusi kohti ning võimalusi kaasata inimesi oma tegevustesse.
This vision would create a stronger bonds between different districts and greate the bigger proportion of visits.
Selline visioon põhjustaks rajoonide vahel tugevama sideme ning suurema külastatvuse osakaalu.
Due to the new road network remains a common area of the whole network and also thanks to that there are freer access into the area.
Tänu uuenenud teedevõrgustikule püsib ala ühtses võrgustikus ning seega on tagatud vabam ligipääs piirkonda.
The design concsept consideration of the character of the site, analyzes with collected informations.
Kujunduskontseptsiooni välja töötamisel arvestasin ala iseloomu, analüüsidest kogutud informatsiooni.
Primarily I focus on the relief of the special features, functionally, and how it can be exploited design features, to connect of the population and the road network, which would connect surronding area and change popular of use of the site.
Peamiselt keskendun reljeefi omapärale, kuidas seda saaks funktsionaalselt ning kujunduslikult ära kasutada, elanikkonna sidumisele, ning teedevõrgustikule, mis hoiaks kogu ideed ümbritseva piirkonnaga ühenduses ning aitaks sellega ala kasutuse potensiaalsemaks muuta.
Also, the new designed houses perform emty urban space, they create very different character to the area.
Samuti antud projektis disainitud majad täidavad kujunduslikult linnaruumi, tekitades paigale hoopis teistsuguse iseloomu.
New commercial building, which based on the creative things (business) put this place more systematic work.
Lisanduvad ärihooned, mille tegevus toetuks minu põhimõtetele paneksid paiga süsteemsemalt toimima.
The goal is to generate new cluturalplaces and keep them together, this is involving local people and visitors.
Eesmärgiks on tekitada juurde ning samas omavahel seotuna hoida uusi kultuurpaike, mis on mõeldud nii tartlastele kui ka linna külalistele.
Bachelor's basic design concept result from the previous project in course of Urban landscape, where we discuss recreation, residential, and business topics.
Bakalaureuse astme lõputöö teema lähtub sügissemestril valminud projekti põhiseisukohtadele ja sellest tulenevatele ideedele.
Also the important part is to the light traffic, which passed through the innovative design concept for the entire area.
Idee teostamisele aitas kaasa eelneva projekti läbimine aines „Linnaruumi kujundamine".
For resting space in this area has created large-scale benches, which create reasons to stay in the field longer.
Läbi analüüside sai välja töötatud vajalikud lahendused, mis antud projektala pikemas perspektiivis toimivana hoiaksid.
The subject line which originally cut off the connection between the houses area are now integrated thanks to the new functions.
Sealt sai osaliselt idee ka üle kantud ning arvestades ala olukorda, seda täiendatud.
The work task was to create a site design that has a distinctive feature from other locations.
Töö eesmärgiks oli muuta tühjalt, kasutusena seisev ala taas funktsioneerivaks.
Labour productivity and labour input in Elva E.P.T.
Tööviljakuse ja -mahukuse näitajad turba tootmise ettevõtte AS Elva E.P.T.
Regression analyses were carried out with absolute latitude as an independent variable.
Viidi läbi regressioonanalüüsid, kus sõltumatuks tunnuseks oli absoluutne laiuskraad.
Most research on the specialization of herbivores has been done locally.
Töid herbivooride spetsialiseerituse kohta on tehtud enamasti lokaalselt.
Since the regions at small latitudes have been climatically more stable in the history of the Earth, the specialization of insect herbivores on food-plant species could be favoured in these regions.
Kuna väikestel laiuskraadidel asuvad piirkonnad on olnud Maa ajaloos klimaatiliselt stabiilsemad, võiks putukherbivooride spetsialiseerumine taimeliikidele olla neis piirkondades soodustatud.
Patterns of specialization in herbivorous Coleoptera at global scale
Herbivoorsete mardikate spetsialiseerituse mustrid globaalsel skaalal
Herbivorous beetles (Coleoptera) were chosen as a model system in this study because beetles are better studied when compared to other groups of herbivorous insects.
Mudelsüsteemiks valiti herbivoorsed mardikalised, sest neid on rohkem uuritud kui teisi putukarühmi ja vastavad andmed on kättesaadavad.
The results show that there are more species of herbivorous beetles per plant species at smaller than at larger latitudes.
Selgus, et väiksematel laiuskraadidel on ühe taimeliigi kohta rohkem mardikaliste liike kui suurematel laiuskraadidel.
Scientific papers on the number of food-plant species per herbivorous beetle species as well as on the number of food-plant species per herbivorous beetle species were searched in the Google Scholar database.
Andmed koguti andmebaasist Google Scholar, artiklitest kirjutati välja herbivoorsete mardikaliikide arv taimeliigi kohta ja/või taimeliikide arv mardikaliigi kohta.
Given the increase in species richness of both plants and insects at small latitudes, the purpose of this thesis is to examine whether there is a latitudinal gradient in the specialization of insect herbivores.
Käesoleva töö eesmärk on uurida, kas nii soontaimede kui ka putukherbivooride liigirikkuse suurenemisel suurtelt laiuskraadidelt väikeste laiuskraadide suunas muutub putukherbivooride spetsialiseeritumine toidutaimedele.
A latitudinal gradient in the number of food-plant species per beetle species could not be detected.
Uurides toidutaimeliikide arvu herbivoorse mardikaliigi kohta, ei õnnestunud leida laiuskraadilist korrelatsiooni.
This work is based on research papers from different European countries in the years 2000-2017.
Töö on kirjandusepõhine, kasutatud on Euroopa erinevate riikide teadusartikleid, mis on avaldatud aastatel 2000-2016.
Accumulation of heavy metals in edible mushrooms Boletus edulis, Cantharellus cibarius, Agaricus campestris and Macrolepiota procera
Raskmetallide akumulatsioon söögiseentes harilik kivipuravik (Boletus edulis), harilik kukeseen (Cantharellus cibarius), arušampinjon (Agaricus campestris) ja suur sirmik (Macrolepiota procera)
The work explores accumulation of mercury, cadmium, lead and arsenic in the sporocarps of four edible mushroom Boletus edulis, Cantharellus cibarius, Agaricus campestris and Macrolepiota procera.
Töös uuritakse nelja söögiseene: harilik kukeseen (Cantharellus cibarius), harilik kivipuravik (Boletus edulis), arušampinjon (Agaricus campestris), suur sirmik (Macrolepiota procera) näitel raskmetallide elavhõbeda (Hg), kaadmiumi (Cd), plii (Pb) ja arseeni (As) akumuleerumist seente viljakehades.
Mushrooms have been long known to accumulate high concentrations of metallic elements, including toxic metallic compounds from environmental pollution.
Uuringud on näidanud, et seened suudavad omastada ja akumuleerida väga kõrgel tasemel raskmetalli ühendeid, sealhulgas inimesele toksilisi metalliühendeid, mis tulenevad keskkonnasaastest.
Fungi form an exceptionally diverse group of organisms, which are ubiquitous in nature and play an important role in forest ecosystems.
Seentel on looduses, sealhulgas metsaökosüsteemides oluline roll.
The content of metallic elements in many mushroom species is considerably high, especially if they are growing heavily polluted areas and their consumption may pose a risk to human health.
Saastekoormusega aladel kasvavad söögiseened võivad viljakehadesse akumuleerida raskmetalle sellises kontsentratsioonis, mis võib nende tarbimisel kujutada ohtu inimese tervisele.
The lowest heavy metal concentrations were in Cantharellus cibarius, but when it grows in high pollution areas, concentrations of heavy metals could be an average of twenty times higher than in the uncontaminated areas.
Kasvades väga suure saastekoormusega alal, võib ka selle seene viljakehas metallikontsentratsioon olla 20 korda suurem kui saastamata alal kasvanud seenel.
Metal contents in saprophytic fungi are generally higher in comparison with mycorrhizal.
Üldjuhul on seente kübaras, eriti eoslavas, metallikontsentratsioonid kõrgemad kui seente jalas.
Generally, the heavy metal concentrations in all mushroom species was higher in the cap than stipe.
Kõige madalamad raskmetallide kontsentratsioonid esinesid hariliku kukeseene viljakehades.
They are directly involved in recycling energy and nutrients and they affect plant communities through mycorrhizal symbiosis.
Saprotroofid orgaanilise aine lagundajatena ja puudega sümbioosis olevad mükoriisaseened on asendamatud metsaökosüsteemide aineringes.
This work demontrated that accumulation of heavy metals in wild edible mushrooms differs, being affected by fungal species of different ecology and habitat pollution levels.
Erinevate riikide teadusartiklite andmeid võrreldes selgus, et töös käsitletud saprotroofsete seente viljakehad on üldjuhul paremad raskmetallide akumulaatorid kui mükoriisaseente viljakehad.
Cheese is a popular dairy product all over the world.
Juust on levinud piimatoode kogu maailmas.
As the blowing of cheeses is still a problem for the dairy industry today, this topic deserves further investigation.
Kuna juustude paisumine on piimatööstuste jaoks probleemiks ka tänapäeval, väärib antud teema laialdasemat uurimist.
Due to its suitable humidity and temperature parameters, cheese also constitutes a good environment for the development of molds.
Sobilike niiskuse ning temperatuuri parameetrite tõttu, on juust hallitusseente arenemiseks hea keskkond.
The results of the microbiological analyses of the two cheeses examined were found to be similar to each-other and did not explain the late blowing.
Leiti, et uuritud juustude mikrobioloogiliste analüüside tulemused olid üksteisega sarnased ning ei selgitanud hilise paisumise põhjuseid.
In conclusion, although our research did not confirm the effect of aflatoxin B1 on the carbohydrate fermentation process of homofermentative lactic acid bacteria and its involvement in the late blowing of the cheeses, the issue deserves further investigation with a wider range of cheese isolates and starter cultures, including facultatively heterofermentative lactic acid bacteria that are present in the dairy industry.
Kokkuvõtteks võib öelda, et ehkki töö ei kinnitanud aflatoksiin B1 mõju homofermentatiivsete piimhappebakterite süsivesikute fermentatsiooniprotsessile ja selle seost juustude hilise paisumisega, väärib teema edasist uurimist suurema hulga juustude isolaatide ja starterkultuuridega, seahulgas piimatööstuse keskkonnas esinevate fakultatiivselt heterofermentatiivsete piimhappebakteritega.
During this research experiments were performed to isolate, preserve and quantify the microbes contained in late-blown cheeses, and to evaluate the effects of different concentrations of aflatoxin on reference strains of lactic acid bacteria and on cultures isolated from cheeses.
Töö raames teostati katsed hilise paisumisega juustudes sisalduvate mikroobide isoleerimiseks, säilitamiseks ja arvukuse määramiseks ning hinnati erineva kontsentratsiooniga aflatoksiini mõju piimhappebakterite referentstüvedele ning juustudest isoleeritud kultuuridele.
The effect of aflatoxin was only observed on the facultatively heterofermentative Lactobacillus paracasei isolated from cheese, where both glucose and galactose growth medium tubes showed gas production by day 5 of incubation, at aflatoxin B1 concentrations of 10-40 µg/ml.
Aflatoksiini poolt avaldatav mõju esines vaid ühest juustust isoleeritud fakultatiivselt heterofermentatiivse Lactobacillus paracasei puhul, kus nii glükoosi kui galaktoosi kasvusöötmega katsutites ilmnes 5. inkubatsioonipäevaks gaasi tootmine aflatoksiin B1 kontsentratsioonil 10-40 µg/ml.
Effect of aflatoxins on lactic acid bacteria present in cheese
Aflatoksiinide mõju juustus esinevatele piimhappebakteritele
Inhibitory effects of aflatoxin on L. paracasei acid production were also observed for these carbohydrate growth mediums even at low toxin concentrations of 10 and 1 µg/ml respectively.
Nimetatud süsivesikutega kasvusöötmete puhul täheldati ka aflatoksiini pärssivat toimet L. paracasei happe tootlikkusele juba toksiini madalatel kontsentratsioonidel vastavalt 10 ja 1 µg/ml.
Aflatoxin has been linked to the late blowing of cheeses in a scientific article published in 1990, being the only research known to date that reflects such correlation.
Mõned hallitusseente hulka kuuluvad Aspergillus perekonna liigid toodavad aflatoksiini, mis omab kantserogeenseid, mutageenseid ja immunosupressiivseid omadusi ning mida on 1990. aastal ilmunud teadusartiklis seostatud juustude hilise paisumisega, olles seni teadaolevalt ainus teadustöö, mis sellist seost kajastab.
The aim of the Bachelor's thesis is to provide an overview of aflatoxins in general and the effect of aflatoxin B1 on homofermentative lactic acid bacteria found in cheese, based on scientific literature and experimental work in particular.
Bakalaureusetöö eesmärk on nii teaduskirjanduse kui eksperimentaalse töö alusel anda ülevaade aflatoksiinidest ja aflatoksiin B1 poolt avaldatavast mõjust juustus esinevatele piimhappebakteritele.
The study was conducted at Polli Horticulture Research Station in 2019.
Uurimistöö toimus Polli aiandusuuringute keskuses 2019. aastal.
Since 2019 was the first harvesting year, it is likely that some cultivars have not reached the age of maximum yield.
Kuna 2019 oli uuritud sõstarde esimene saagiaasta, siis on tõenäoline, et kõik sordid ei olnud veel jõudnud maksimaalse saagi kandmise ikka.
In last decades, many new red and white currant cultivars have been introduced.
Viimastel aastakümnetel on kasvatajate valikusse lisandunud mitmeid uusi punase ja valge sõstra sorte.
Comparative evaluation of red and white currant varieties
Punase ja valge sõstra sortide võrdlev hindamine
Severe frost in spring during blossoming had significant effect on yield and cultivars were affected differently.
2019. aasta kevadine tugev öökülm õitsemise ajal mõjutas olulisel määral saaki, kusjuures sorditi oli kahjustus erinev.
Red currant cultivars in an experiment were ’Viksnes’, ’Rondom’, ’Rovada’, ’Jonkheer van Tets’, ’Krameri punane’ and ’Kurvitsa 4’ and white currant cultivars analysed were ’Bajana’, ’Viksnes Balta’, ’Hele’ ja ’Valko’.
Käsitletavad punase sõstra sordid on ’Viksnes’, ’Rondom’, ’Rovada’, ’Jonkheer van Tets’, ’Krameri punane’ ja ’Kurvitsa 4’ ning valged sõstrad ’Bajana’, ’Viksnes Balta’, ’Hele’ ja ’Valko’.
The data was gathered about the phenology, susceptibility to leaf diseases, pests and winter frost and yield per bush; average berry weight, content of ascorbic acid, and dry matter was measured; ratio of dry matter/titritable acids was calculated.
Läbi viidi fenoloogilised vaatlused (pungade puhkemise ja õitsemise algus, viljade valmimise algus), hinnati lehehaiguste ja putukakahjustuste ning talvekahjustuse ulatust; mõõdeti saagikus põõsa kohta, marja mass ning määrati viljade askorbiinhappe, tiitritavate hapete ja kuivaine sisaldus ning leiti mahla kuivaine ja hapete suhtarv.
The hypothesis was that cultivars are different regarding these traits and it is possible to find varieties that are more suitable for growing in Estonia.
Töö hüpotees oli, et uuritud punase ja valge sõstra sortide majanduslik-bioloogilised omadused on erinevad ning on võimalik leida sorte, mis sobivad paremini Eesti oludes kasvatamiseks.
The aim of this study is to estimate traits of red and white currant cultivars of both Estonian and introduced origin.
Töö eesmärk on selgitada välja punase ja valge sõstra Eestis aretatud ja mõnede introdutseeritud sortide majanduslik-bioloogilised omadused (vastupidavus haigustele ja kahjustustele, saagikus ja viljade kvaliteet).
The cultivar ’Jonkheer van Tets’ suffered the most from falling of flowers and young berries (69%), which influenced yield.
Kui sordil ’Jonkheer van Tets’ varises 69% õitest ja marjahakatistest, siis sortidel ’Viksnes Balta’ ja ’Rovada’ 48%.
The highest dry matter/acids ratio was found in the berries of ’Krameri punane’ and ’Bajana’.
Kuivaine ja hapete suhtarv, mis näitab punase sõstra puhul sobivust dessertmarjaks, oli kõige kõrgem sortidel ’Krameri punane’ ja Bajana’.
Four white and six red currant cultivars were analysed.
Käesolevas töös võrreldakse kümmet punase sõstra sorti, millest neli on valged sõstrad.
In 2019, higher yield was recorded for cultivars ’Bajana’ and ’Rovada’.
Saagikus oli suurem sortidel ’Bajana’ ja ’Rovada’ ning väga väike sordil ’Krameri punane’.
Investing in stocks is one way to achieve financial freedom.
Aktsiainvesteeringud on üks viisidest rahalise vabaduse saavutamiseks.
Stock investment performance analysis
Aktsiainvesteeringute tulemuslikkuse analüüs
Returns on investment projects and studies on stock investments have also been studied in the past.
Investeerimisprojektide tootlust ja aktsiainvesteeringute teemalisi töid on ka varasemalt uuritud.
It is possible to invest in many companies on the stock markets, but not all of them are necessarily high performers, and not knowing the principles of stock investing can lead to losses.
Aktsiaturgudel on palju ettevõtteid, kuhu saab investeerida, kuid kõik need ei ole kindlasti tulemuslike näitajatega ning mitte tundes aktsiainvesteeringute põhimõtteid on oht jääda kahjumisse.
The methodology presented in this study can be used in other areas to analyse the performance of companies' stock investments.
Käesolevas töös välja toodud metoodikat on võimalik kasutada ka teistes valdkondades ettevõtete aktsiainvesteeringute tulemuslikkuse analüüsimisel.
The study uses a quantitative data collection method, based on statistics and companies' financial reports.
Töös kasutatakse andmete kogumisel kvantitatiivset meetodit, mis on kogutud statistika ning ettevõtete finantsaruannete põhjal.
Fundamental analysis is used to analyse the data and assess the company's performance, which includes applying the E-I-C method based on ratios to determine which company's stock investments perform the best.
Andmete analüüsimiseks ja ettevõtte tulemuslikkuse hindamiseks kasutatakse fundamentaalset analüüsi, mille hulka kuulub E-I-C meetodi rakendamine suhtarvude põhjal, et teha kindlaks, millise ettevõtte aktsiainvesteeringud on kõige tulemuslikumad.
The aim of this bachelor's thesis is to investigate the performance of stock investments in the construction and real estate sectors using the example of Estonian companies listed on Nasdaq Tallinn.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada aktsiainvesteeringute tulemuslikkus ehitus- ja kinnisvarasektori põhjal Nasdaq Tallinna noteeritud Eesti ettevõtete näitel.
As a result of the study, it became clear that the stock investments of AS Merko Ehitus outperformed those of Arco Vara AS, as the ratios showed that the construction company has become more profitable with each financial year.
Bakalaureusetöös on autor valinud analüüsitavateks ettevõteteks AS Merko Ehitus ja Arco Vara AS. Töö tulemusena selgus, et AS Merko Ehitus aktsiainvesteeringud on tulemuslikumad kui Arco Vara AS ettevõttel, kuna suhtarvude põhjal saadud väärtused näitasid, et ehitusettevõte on iga majandusaastaga kasumlikumaks muutunud.
There are many reasons for concentration, and they differ depending on the region of the European Union.
Koondumise põhjuseid on mitmeid ja need on Euroopa Liidu piirkondades erinevad.
One of the changes is land concentration.
Üheks muutuseks on maade koondumine.
The last part of the study is a discussion of the results of the previous work.
Töö viimases osas on arutelu töö tulemuste üle.
However, the amount of agricultural land used was 871,213 hectares in 2011 and 957,506 hectares in 2015.
Kasutatavat põllumajandusmaad oli 2011. aastal 871 213 hektarit ja 2015. aastal 957 506 hektarit.
The study is divided in four parts.
Töö on koostatud neljas osas.
For example, based on Statistics Estonia’s data, in 2001 there were 55 748 agricultural holdings in Estonia, and 19 186 in 2015.
Näiteks Statistikaameti andmetel oli 2001 aastal Eestis 55 748 põllumajanduslikku majapidamist ja 2015. aastal 19 186.
In Eastern Europe, agricultural land concentration increased after land reforms.
IdaEuroopas suurenes põllumajandusmaa koondumine peale maareformide läbiviimist.
This topic can be further investigated, looking at agricultural producers in all of Estonia
Antud teemat on võimalik edasi uurida käsitledes detailsemalt kogu Eesti põllumajandustootjaid.
The third part is the empirical part of the study and is divided in two sections.
Kolmas osa ehk uurimuse empiiriline osa on jaotatud kaheks.
The first part is theoretical and discusses scientific articles, books, publications and working documents on agricultural land concentration, and its impact on small-scale production.
Esimeses, teoreetilises osas, on käsitletud teadusartiklite, raamatute, publikatsioonide ja töödokumentide põhjal põllumajandusmaa koondumist ning selle mõju väiketootmisele.
Agricultural land concentration to a smaller number of producers is also confirmed by the Estonian Agricultural Registers and Information Board data.
Põllumajandusliku maakasutuse koondumist väiksema hulga tootjate kätte kinnitavad ka analüüsitud Põllumajnduse Registrite ja Informatsiooni Ameti andmed.
The second part explains the methodology used in the empirical part.
Teises osas on tutvustatud töö empiirilise osa metoodikat.
Changes are taking place in agricultural land use across Europe, including Estonia.
Kogu Euroopas ja ka Eestis toimuvad muutused põllumajandusmaade kasutuses.