natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The theoretical part of the paper gives an overview about foraging and wild edible mushroom tourism, in which countries this kind of tourism is being cultivated and what are the main problems.
Töö teoreetilises osas antakse ülevaade, mis on korilus ja seeneturism, millised on kitsaskohad ning millistes maades viljeletakse seeneturismi.
Analysis of Estonian wood processing industry development and perspectives
Eesti puidutööstussektori arengu ja tulevikuväljavaadete analüüs
In the future, more attention is required on the impacts of climate change, cross-sectoral cooperation, developments of competing products, increasing value-added through productivity and overall increase in consumption.
Tulevikus peab tähelepanu pöörama kliima muutustega seotud mõjudele, sektorite vahelisele koostööle, konkureerivate toodete arenguvõimalustele, tootlikkuse tõusuga seotud lisandväärtusele ja üleüldisele tarbimise kasvamisele.
Wood processing industry has to turn weaknesses and threats into development possibilities and concentrate on strengthening the competitiveness.
Saetööstus peab nõrkused ja ohud pöörama sektori arenguvõimalusteks ning keskenduma enda konkurentsieeliste tugevdamisele.
The purpose of this study was to analyse in-depth the current situation of Estonian wood processing industry and point out some future directions, concentrating mainly on sawnwood products.
Käesoleva töö üheks eesmärgiks oli analüüsida põhjalikult Eesti puidutööstuse hetkeseisu ning näidata, kuhu suunas liigub puidutööstus ning konkreetsemalt saetööstus tulevikus.
In conclusion, Estonian wood processing has been competitive due to the location, domestic resources and vertical integration in enterprises.
Kokkuvõtlikult võib öelda, et Eesti saetööstuse konkurentsieelistest on tähtsamad asukoht, kodumaise tooraine olemasolu ja ettevõtete vertikaalne integratsioon.
In the results section an in-depth overview of background information about the industry was given, e.g forest resources, developments of the sector, supply of and demand for sawnwood, competitiveness of sawnwood industry, global trends and structural changes in the sector, overview of outlook studies in Estonian forest sector and the results of research interviews.
Töö alguses seletati lahti teoreetilised alused ja kasutatud meetodid, sellele järgnes sisukas tulemuste plokk, kus lisaks muule anti ülevaade globaalsetest trendidest ja struktuursetest muutustest, suurematest tulevikuuuringutest metsasektoris ning kvalitatiivsete intervjuude tulemused.
In the beginning of the study, author explained theoretical background and the study methods.
Lisaks kirjeldavale analüüsile kasutas autor erinevaid kvalitatiivseid ja majandusteoreetilisi meetodeid.
As sawnwood is the most competitive export article, author decided to use various methods to investigate the factors that affect the demand for and the supply of sawnwood as well point out main structural changes.
Saematerjal on puittoodete turul väga konkurentsivõimeline ning autor pidas vajalikuks uurida tegureid, mis mõjutavad saematerjali turgusid ja konkurentsieeliseid.
Yet, there is no clear genetic or environmental explanation why milk has different coagulation properties.
Kahjuks pole ikka veel suudetud üheselt nii geneetiliselt kui ka keskkonnamõjude kaudu seletada miks piimadel on erinevad laapumisomadused.
Most of the milk produced in Europe is converted into cheese by enzymatic coagulation.
Enamus Euroopas toodetud piimast läheb ensümaatilise laapumise teel toodetud juustu tootmiseks.
Further investigation of metabolites detected, could provide an economic advantage to the dairy industry, and farming (e.g. improving productivity).
Edasine, juba määratud metaboliitide uurimine annaks suurt majandusliku kasu nii piimatööstustele (nt. suurendades tootlikkust) kui ka piimatootjatele.
Metabolic profile during whole lactation stage changed, and few metabolites were associated with curd firmness, but non with RCT.
Piima metaboolne profiil terve laktatsiooniperioodi jooksul muutus, kusjuures mõned metaboliidid seostusid kalgendi tugevuse, kuid mitte laapumiseks kuluva ajaga.
Change of glycogenic precursor in dairy cows diet had altered coagulation ability and metabolic profile of milk.
Glükogeense eellasühendi vahetus piimalehma ratsioonis muutis piima laapumisomadusi ja metaboolset profiili.
The metabolic profiles of non- and well-coagulating milk were determined to be different and metabolites associated with coagulation (e.g. L-carnitine, oligosaccharides) were identified.
Leiti suured erinevused mitte ja hästi laapuvate piimade metaboolsetes profiilides ning seosed laapuvuse ja erinevate metaboliitide tasemete, nagu L-karnitiini ja oligosahhariidide tasemete, vahel.
Associations with extreme coagulation ability, feeding and lactation stage were investigated.
Uuriti seoseid äärmusliku laapumise, söötmise ja laktatsiooniperioodi korral.
Associations between metabolic profile and coagulation ability of bovine milk effect of feeding and lactation stage
Lehmapiima metaboolse profiili ja laapumise vahelised seosed, söötmise ja laktatsiooniperioodi mõju
Feeding crude glycerol resulted as favourable effect on milk by increasing microbial and milk protein content, thus improving coagulation ability.
Toorglütserooli söötmine parandas piima laapuvust seoses mikrobiaalse proteiini sünteesi suurenemisega vatsas ja sellest tuleneva piima valgusisalduse suurenemisega.
On that notion a robust method to analyse milk with liquid chromatography tandem mass spectrometry was devised and metabolic profiles of 646 milk samples were acquired.
Hüpoteesi testimiseks töötati välja metoodika analüüsimaks 646 piimaproovi metaboolset profiili vedelik kromatograaf tandem massispektromeetril.
Therefore the coagulation ability of milk is of great economical interest and widely studied trait.
Seetõttu on piima laapumisomadusi laialdaselt uuritud suure majandusliku mõju tõttu piimatööstuses.
Therefore it was hypothesised that through milks’ molecular composition the technological properties can be estimated and the coagulation ability, as well as the metabolic profile of milk can be associated with lactation stage and feeding.
Seega antud uurimistöö eesmärkide püstitamisel oletati, et läbi piima molekulaarse koostise on võimalik hinnata piima tehnoloogilisi omadusi sealhulgas piima laapumist.
Thesis is composed in two parts.
Töö on koostatud kahes osas.
Both of them rely on theory of training’s effectiveness and also Kirkpatrick’s training’s four-level evaluation model.
Mõlemad toetuvad koolituste tulemuslikkuse teooriale, k.a Kirkpatrick’u koolituste tulemuslikkuse hindamise neljatasandilisele mudelile.
The second part is based on an empiric analyse, where author gives an overview of the object, methods, participants and the results of the research.
Teine osa põhineb empiirilisel analüüsil, kus autor annab ülevaate uuringu objektist, uuringu läbiviimiseks valitud meetoditest ja osalejatest ning uuringu tulemustest.
Analysis of in-house training’s in Saint-Gobain Glass Estonia SE business unit Saint-Gobain Sekurit Estonia
Saint-Gobain Glass Estonia SE äriüksuse Saint-Gobain Sekurit Eesti sisekoolituste analüüs
The first part gives a close overview of theory of personnel training and development and author acquiants the process of training.
Esimeses osas antakse ülevaade personali koolitamise ja arendamise teooriast ning tutvustatakse personali koolitusprotsessi.
The purpose of the thesis is to analyse in-house training’s effectiveness in Saint-Gobain Glass Estonia SE business unit Saint-Gobain Sekurit Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on tootmistööliste sisekoolituste tulemuslikkuse analüüsimine Saint-Gobain Glass Estonia SE äriüksuses Saint-Gobain Sekurit.
Besides, relying on results of the analyse, author makes suggestions to organisation’s administration of in-house trainings.
Tuginedes analüüsi tulemustele, tegi autor ka parendusettepanekuid sisekoolituste suhtes ettevõtte tootmisjuhtkonnale.
To achive the purpose, the author has set up six expluatory assignments and the analyse methods are written questionnare and interview.
Eesmärgi saavutamiseks seati kuus uurimisülesannet ning uurimismeetodina kasutas autor kirjalikku ankeetküsitluse ja intervjuu meetodit.
Also, author explaines organistation’s in-house and out-house training’s concepts.
Lisaks selgitatakse ettevõtte sise- ja väliskoolituste olemust.
Today, many cities around the world want to increase the share of sustainable transport, especially cycling.
Paljud maailma linnad tänapäeval soovivad suurendada säästva transpordi osakaalu, eriti just jalgrattaga liikumise osas.
This would make the infrastructure of the city of Tartu safer and more efficient for all road users.
Läbi selle muutuks Tartu linna infrastruktuur ohutumaks ja tõhusamaks kõigile liiklejatele.
The obtained results can be useful in improving the cityscape of Tartu, so that in the future the development of bicycle traffic would become one of the important points in the construction and design of roads.
Saadud tulemused võivad olla kasuks Tartu linnapildi parandamisel, et tulevikus oleks teede ehitamisel ja projekteerimisel üheks oluliseks punktiks ka jalgrattaliikluse arendamine.
In order to achieve the goal, several observations were carried out at different times and locations in Tartu, interviews with various experts were conducted and an online questionnaire asking about people's cycling habits was also done.
Eesmärgi saavutamiseks viidi läbi erinevatel aegadel ja erinevates kohtades mitu vaatlust, tehti intervjuud erinevate ekspertidega ning lisaks viidi läbi ka veebiküsimustik, milles uuriti inimeste enda rattakasutuse kohta.
To create bike-friendly cities you need a well-thought-out and safe cityscape.
Et muuta linn jalgratta sõbralikuks on vaja hästi läbimõeldud ja turvalist linnapilti.
Increasing the use of bikes in the city makes people healthier, improves the environment, and creates new healthy habits.
Jalgrattaga liikumine soodustab inimestel head tervist, muudab keskkonna paremaks ning loob uusi tervislike harjumusi.
The aim of this research was to look at the use of bicycles in the city of Tartu, the main routes used, numbers over time, and the views and perceptions of the users old and new.
Antud uurimistöö eesmärgiks oli uurida jalgrataste kasutamist Tartu linnas, peamisi kasutatavaid marsruute, palju inimesi üldse rattaga ringi liigub ning inimeste vaateid ja arusaamu rattakultuurist Tartus üldiselt.
The cycle-ability of Tartu
Tartu linna rattasõidu sobivus
The risk factors evaluated by the bus drivers were the next: responsible job (100%), certain positions (98%), exposure to infection (88%), low salary (85%), high need for constant concentration (85%), exposure to noise (84%) and shift work (80%).
Töö tulemusena selgus, et bussijuhid tunnetavad, et nende töö on vastutusrikas (100%), tööasendid ei ole õiged (98%), nakkusoht on suur (88%), palk on väike (85%), töö nõuab süvenemist ja pädevust (85%), töös esineb häirivat müra (84%) ning vahetustega töö mõjub tervisele (80%).
Urban bus drivers had higher exposure to burnout.
Linnaliini bussijuhid olid rohkem ohustatud läbipõlemisilmingutele.
Bus drivers’ work environment, functional status and musculoskeletal disorders
Bussijuhtide töökeskkond, funktsionaalne seisund ja tugi-liikumisaparaadi vaevused
The aim of the study was to find out work related hazards of bus drivers, to measure changes in the functional status and energetic load during the working day, analyze the health status and prevalence of musculoskeletal disorders and to compare the parameters between rural and urban bus drivers.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada bussijuhtide psühholoogilised ja füsioloogilised ohutegurid, mõõta funktsionaalse seisundi ja energeetilise koormatuse muutusi tööpäeva jooksul ning võrrelda näitajaid linna- ja maakonnaliini bussijuhtidel.
Neck mobility to right improved significantly among rural bus drivers.
Maaliini bussijuhtidel suurenes tööpäeva lõpuks ka kaela liikuvus paremale.
To reach the goals the following tasks were set: to identify the driver's job related hazards, to analyse the bus drivers' health status and functional status and to measure energetic effort during the working day.
Eesmärgi täitmiseks püstitati järgmised ülesanded: 1) bussijuhi tööst tulenevate ohutegurite välja selgitamine; 2) bussijuhtide funktsionaalse seisundi (kaela ja ülajäsemete motoorse võimekuse) ja energeetilise koormatuse mõõtmine tööpäeva jooksul; 3) bussijuhtide terviseseisundi ja tugiliikumisaparaadi vaevuste väljaselgitamine; 4) uuritavate parameetrite erinevuste analüüsimine maa- ja linnaliini bussijuhtidel.
Energetic load based on the average heart rate was higher in the urban bus drivers (compared to drivers of rural lines).
Linnaliini bussijuhi töö raskusaste (keskmise ja suurima pulsisageduse alusel) muutus tööpäeva jooksul keskmiselt raskest väga raskeks ning maaliini bussijuhil kergest raskeks.
There were no any significant differences in prevalence of health complaints and musculoskeletal disorders.
Tervisekaebustes ja tugiliikumisaparaadi vaevustes maa- ja linnaliini bussijuhtidel erinevusi ei esinenud.
Measurements showed that muscle tone didn`t change significantly during the working day, except m. trapezius and m. extensor carpi ulnaris – muscle tone decreased.
Mõõtmistulemused näitasid bussijuhtide funktsionaalse seisundi paranemist tööpäeva lõpus, mis avaldus uuritavatel trapets- ja küünarmise randmesirutaja lihase toonuse vähenemisena.
There were maximum ten 24 hour soaking and 48 hour oven-drying periods.
Maksimaalselt oli kümme 24-tunnist ligunemis- ja 48-tunnist kuivamisperioodi.
Approximation curves were made to predict test results after x number of times.
Loodi lähenduskõverad katsetulemuste ennustamiseks peale x arv kordi.
Rest of cutting, measurements and tests were done by following European standards (EN).
Ülejäänud lõikamised, mõõtmised ja katsed teostati Euroopa standardite (EN) järgi.
In comparison with Siim Kallau’s work, test results were the same or sometimes a little bit worse.
Võrdluses Siim Kallau tööga, jäid selle töö mõõtmistulemused kas võrdseks või mõnel juhul kehvemaks.
Test samples were cut from two identical 2500 x 1250 x 12 mm OSB/3-boards which were made by SWISS KRONO.
Katsekehad lõigati kahest identsest SWISS KRONO poolt toodetud OSB/3 plaadist mõõtmetega 2500 x 1250 x 12 mm ning mille valmis lõigatud katsekeha servad kaeti hüdroisolatsiooni mastiksiga.
Static hardness was done by following International standards (ISO).
Pinnakõvaduse katse teostati Rahvusvahelise standardi (ISO) järgi.
The results of the Master's thesis were, that after first soaking and oven-drying period, test samples lost most of their indicators.
Magistritöö tulemuseks saadi, et peale esimest ligunemis- ja kuivamisperioodi kaotasid katsekehad kõige rohkem oma näitajates.
The purpose of this Master’s thesis is to study OSB/3-board physical and mechanical characteristics (modulus of rupture, modulus of elasticity, static hardness, swelling in thickness, linear expansion and moisture content) after repetitive soaking and oven-drying and to compare results with Siim Kallau’s Master's thesis.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida OSB/3 plaadi füüsikalisi ja mehaanilisi karakteristikuid (paindetugevus, -elastsusmoodul, pinnakõvadus, paksusesse pundumine, pikenemine ja niiskussisaldus) korduvate ligunemis- ja kuivamisperioodide tõttu ning võrrelda tulemusi Siim Kallau magistritöös saadud tulemustega.
First of all, test samples were cut lengthwise and perpendicular to boards, which then got marked, weighted and measured.
Kõigepealt lõigati plaatidest katsekehad piki- ja ristisuunas, mis märgistati, kaaluti ja mõõdeti.
Physical and mechanical characteristics of OSB/3-boards after repetitive soaking and oven-drying
OSB/3 plaadi füüsikaliste ja mehaaniliste karakteristikute muutumine korduvate ligunemis- ja kuivamisperioodide tõttu
From second period and onwards, MOR, MOE and static hardness values lowered slower.
Teisest perioodist alates vähenesid pinnakõvaduse, -elastsusmooduli ja paindetugevuse tulemused aeglasemalt.
Swelling in thickness was found with the help of micrometer.
Katsekehade pikenemine leiti mikroskoobi ja mehaanilise lauda abiga.
After that there were as many soaking and oven-drying periods, as were marked on the test samples.
Seejärel teostati katsekehadega nii mitu ligunemis- ja kuivamisperioodi, kui katsekehadele oli märgitud.
Moisture content were found by weighting test samples after every test. Test results were later analysed and compared both with each other and also with Siim Kallau’s Master’s thesis.
Peale katseid analüüsiti katsetulemusi ja võrreldi nii omavahel kui ka Siim Kallau tööga.
After holding half of the other test samples in environmental test chamber as long as they reached the requisite weight between 24-hour weights and then test were performed with them.
Ülejäänud poolte katsekehadega tehti katsed pärast konditsioneerimiskapis hoidmist, kui katsekehad olid saavutanud püsiva kaalu 24-tunniste mõõtmiste järel.
With half of the test samples measurements, weighting and tests were done after every soaking.
Poolte katsekehadega tehti mõõtmised, kaalumised ja katsed koheselt peale ligunemisest võtmist.
Swelling in thickness and moisture content values got bigger but linear expansion stayed the same after every period.
Pundumine ja niiskussisaldus suurenes iga perioodiga.
Universal testing machine INSTRON 3369 was used for finding MOR (modulus of rupture), MOE (modulus of elasticity) and static hardness.
Paindetugevuse, - elastsusmooduli ja pinnakõvaduse leidmiseks kasutati universaalse katsemasinat INSTRON 3369.
Classification accuracy improvement was found for forest stands which were over 21 years old and included high percent of spruce (over 60%).
Klassifikatsiooni täpsuse paranemine leiti puistudel, mis olid üle 21 aasta vanad ja sisaldasid kõrge protsenti kuuske (üle 60%)
Researches show that as a rule, older forest stands reflect less electromagnetic radiation than younger forest stands, and that makes it easier to define whether the stand is young or old.
Uuringud näitavad, et reeglina vanemad puistud peegeldavad vähem elektromagnetilist kiirgust kui nooremad puistud ning see muudab lihtsamaks puistu vanuse määramine.
This research was conducted to investigate the way how different tree species can be discriminated from each other, using multispectral satellite images.
See uuring viidi läbi selleks, et uurida, kuidas saab eristada erinevaid puuliike üksteisest, kasutades multispektraalseid satelliidipilte.
In order to test the statements above, multispectral satellite images of the Viljandi county in Estonia, forest inventory database of this region, which included detailed statistics about every stand, and a land use map were used.
Ülaltoodud väidete kontrollimiseks kasutati Viljandi maakonna multispektraalsed satelliidipildid, sama regiooni metsakorralduse andmestik, mis sisaldas üksikasjalikke statistikat iga puistu kohta, ja maakasutuse kaarti.
It makes species discrimination more easy to perform and more accurate, compared to the younger stands which might have a very similar spectral signature in many cases.
See teeb puuliigi määramist lihtsam ja täpsem, võrreldes nooremate puistutega, mis paljudel juhtudel võivad olla väga sarnaste spektraalsete signatuuridega.
Also, in the older forest stands, the spectral signatuures of different tree species become more differentiated from each other than in young stands.
Samuti, vanemates puistudes, erinevate puuliikide spektraalsed signatuurid erinevad rohkem kui nooremates puistudes.
The main objective was to find out if there is a correlation between the accuracy of species discrimination and the age of forest stands.
Peamiseks eesmärgiks oli välja selgitada, kas on olemas seos puuliikide määramise täpsuse ja puistu vanuse vahel.
For data processing, spectral analysis and visual interpretation were used in programs Idrisi Selva and Quantum GIS.
Andmete töötlemiseks, spektraalanalüüsiks ja visuaalseks tõlgendamiseks kasutati programme Idrisi Selva ja Quantum GIS.
Tree species composition mapping from medium resolution multispectral satellite images
Puistute liigilise koosseisu määramine satelliidipildilt
As a result of research, the correlation between the age of forest stands and accuracy of species definition by satellite images was approved.
Selle uurimistöö tulemusena oli kinnitatud korrelatsioon niisuguste parameetrite vahel nagu puistute vanus ja puuliikide määramise täpsus satelliidipiltidelt.
The rate of electrical accidents in Estonia is quite high.
Elektriõnnetuste arv on Eestis üsna suur.
This is due to both lack of knowledge of electricity, as well as the old factory buildings electrical systems noncompliant state.
Selle põhjusteks on nii puudulikud teadmistest elektrist kui ka vanade tootmishoonete elektrisüsteemide nõuetele mittevastav seisukord.
Consequently, the law provides that any electrical installation must meet certain requirements and be safe to use, and there is a need to carry out regular maintenance.
Sellest tulenevalt seadus sätestab, et iga elektripaigaldis peab vastama kindlatele nõuetele ja olema kasutamisel ohutu ning selleks on vajalik teostada regulaarseid hooldustöid ehk käidukorraldust.
In conclusion, the factory could be sure to think about it´s lighting replacement.
Kokkuvõtteks võiks tehas kindlasti mõelda oma valgustuse asendamisele.
For calculation we use DIALux Light Assistant program.
Valgusarvutuste teostamisel kasutame DIALux Light assistent programmi.
We compare existing fluorescent lights with Philips WT120C LED60S / 840 PSU L1500 lamps and the existing lighting TL-D tubes with Philips LED tubes.
Võrdleme tootmisruumis kasutusel olevaid luminofoorvalgusteid ja LED Philips WT120C LED60S / 840 PSU L1500 valgusteid ning olemasolevate valgustite TL-D torusid ja Philipsi LED torusid.
The total benefit if using for 15 years for LED luminaires will be € 59,444 and for LED tubes € 110,221.
Puhas kasu 15 aasta jooksul tuli LED valgustitel 59 444 € ning LED torudel 110 221 €.
AS HANZA Mechanics Tartu Electrical Installation Operation Management and Lighting Analysis
AS HANZA Mechanics Tartu käidukorraldus ja valgustuse analüüs
Acquisition cost pays off in a few years, and then the factory will recieve great economic benefits and become more energy efficient.
Soetamismaksumus tasub ennast ära juba mõne aastaga ja siis saab ettevõtte ainult majanduslikku kasu ning muutub energiatõhusamaks.
Work analytical part describes factory lighting system, examining how to modify existing lighting.
Töö analüütilises osas kirjeldame tehase valgustussüsteemi, uurides kuidas saaks olemasolevat valgustust muuta energiatõhusamaks.
We take LED lamps and LED tubes and compare them with existing fluorescent luminaries.
Töös võtame LED valgustid ja LED torud ning võrdleme neid olemasolevate luminofoorvalgustitega.
In this work we describe the theoretical part of Hanza Mechanics AS Tartu electrical installation operation management.
Antud töö teoreetilises osas kirjeldame HANZA Mechanics Tartu AS käidukorraldust.
We found that the LED is advantageous, LED tubes will pay off in 2.5 years end LED lamps in 4.4 years.
Saime, et LED valgustite kasutamine on kasulik, kusjuures LED torude puhul tasuvad nad ennast ära 2,5 aastaga, LED valgustite puhul aga 4,4 aastaga.
We explore in what time LED lamps and tubes will pay off, and what we will benefit from using them for 15 years.
Töös uurime, et mitme aasta jooksul LED valgustid ja torud ennast ära tasuvad ning kui suurt kasu toovad nad 15 aasta jooksul.
The hypothesis is that LED lights will pay for itself within a few years and the factory will benefit from them.
Hüpoteesiks on, et LED valgustid tasuvad ennast mõne aastaga ära ning toovad siis juba suuremat kasu.
At the moment peat is above all an export product in Estonia.
Praegusel hetkel on turba näol Eestis tegemist eelkõige eksporttootega.
This is a reference work, relying on previously published literature.
Tegemist on referatiivse tööga, uurimisküsimustele vastamiseks kasutati varasemalt avaldatud kirjandust.
During the time, peat extraction technologies and the ways for peat using have changed.
Aja jooksul on turba kaevandamise tehnoloogiad ning kasutamise viisid muutunud.