natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rearing of larvae of common carp Cyprinus carpio on different diets in closed recirculatory system on different feeding regimes
Karpkala Cyprinus carpio vastsete kasvatamine kinnise veekasutusega süsteemis erinevatel söötmisskeemidel
In the autumn, the larvae in the closed system weighed on average 195.5 grams, while in the pond only 22.2 grams.
Sügiseks oli tiigis kasvanud kalade keskmine kaal 22,2 grammi, retsirkulatsiooniseadmes kasvanud kalade keskmine kaal 195,5 grammi.
The experiment on feeding the larvae on the prestarter Perla Larva Proactive 6.0 from the third day gave encouraging growing results at first, but failed on the sixth day with the cease to feed on artemia; the mortality was 32 per cent.
Söötmiskeem, kus kolmandal päeval hakati söötma Perla Larva Proactive 6.0 andis algselt küll kiirema juurdekasvu, kuid peale arteemiaga söötmise lõpetamist kuuendal katsepäeval järgnes 32 % suremus.
Comparing the artificial starters, only Aller Futura MP EX gave tangible result; the carp larvae viability on Veronesi VITA starter was only 36.6 per cent.
Ainult kuivsöödaga söötes olid startersöötade võrdlusekatses head vaid Aller Futura MP EX tulemused, Veronesi VITA puhul oli ellujäävus vaid 36,6 %.
At the second stage, two starters were compared; each starter was fed to a separate control group from the 12th to the 26th day.
Teises etapis võrreldi kahe startersööda edukust 12 kuni 26 katsepäeval.
The aims of the present paper is to analyze the carp larvae initial feeding habits via a pilot experiment on different diets and to evaluate the efficiency of the changeover from live food to artificial.
Töö eesmärgiks oli karpkala vastsete söötmise uurimine pilootkatses, kus rakendati erinevaid söötmisskeeme ja hinnati söötade kasutamise efektiivsust üleminekul elustoidult kunstlikele söötadele.
The research showed that the most efficient diet for the larvae in closed recirculation system is as following: to feed the carp larvae for 18 days on artemia salina vitalized larvae and on artificial Aller Futura MP EX 0,2 mm from the seventh day.
Vastsete söötmisel retsirkulatsiooni süsteemis osutus edukaks söötmisskeem, mille puhul söödeti vastseid 18. päevani Artemia salina aktiviseeritud vastsetega ja seitsmendast päevast hakati andma lisaks kuivsööta Aller Futura MP EX 0,2 mm. Katsegrupp õnnestus kasvatada nelja nädalaseks ellujäävusega 92%.
Thus, the larvae significant growth in the artificial habitat proved that it is feasible to rear carp larvae in closed recirculation systems and produce advanced larvae for fish farms.
Leitud õnnestunud söötmisskeemi ja vastsete eduka üleskasvatamise kogemus RAS süsteemis näitab, et võimalik on toota ettekasvatatud vastseid tiigimajanditele ja kasvatada suurt karpkala asustusmaterjali RAS süsteemis.
At the first stage, the changeover to the artificial food was carried out for 12 days, on each day with a separate subgroup.
Retsirkulatsiooni süsteemis (RAS) viidi läbi kahe etapiline katse, kus esimeses etapis (12 päeva) uuriti üleminekut kunstlikule söödale erineval ajal.
The experiment on feeding the carp larvae from the beginning on prestarter failed.
Tulemusi ei andnud kohene söötmise alustamine pre-starteriga või üleminek pre-starterile kolmandast katsepäevast.
This proves that the carp larvae is possible to rear in the artificial habitat with great success if the population density is about 14 fish per liter.
Vastseid on seega võimalik kõrge edukusega kasvatada kinnise veekasutusega süsteemis tihedusel kuni 14,3 vastset liitri kohta.
The described feeding schedule has a higher coefficient of adaptivity for the larvae than the other commonly used schedules.
Katses kasutatud söötmisskeem võimaldab kirjanduses üldlevinud soovitatust kiiremat üleminekut kunstlikule toidule.
Nevertheless, despite the fact that on the 12th day of the experiment the carp larvae in the closed system were twice shorter than the control group in the pond, it was not considered as a serious obstacle to the further growth.
Traditsioonilises tiigis madalal asustustihedusel (30 000 vastset/ha) peetud kontrollgrupi juurdekasv oli 12 katsepäeval pikkuskasvus ligi kaks korda suurem.
The goal of support measures should be to enable cooperatives to define their economic justification, goals and objectives.
Toetusmeetmete siht olgu aidata ühistutel defineerida oma majanduslik õigustus, sihid ja eesmärgid.
The study is unique in Estonian context, because no previous studies have researched cooperative governance.
Uuring on Eesti kontekstis harukordne, kuna üheski varasemas uurimistöös pole uuritud ühistute valitsemist.
Data were analysed via comparative analysis method which utilises questionnaire data, annual reports of business entities and secondary data from Statistics Estonia.
Andmeid analüüsitakse võrdleva analüüsi meetodil, milleks kasutatakse küsitlusandmeid, majandusüksuste majandusaasta aruandeid ja Statistikaameti teiseseid andmeid.
The assessment is primarily based on the cooperatives’ small size in terms of volume and membership and the resulting poor professionalism.
Hinnangu tingib peamiselt ühistute tegevusmahu ja liikmeskonna väike suurus ning sellest tulenev vähene professionaalsus.
Only larger agricultural producers have the power to bargain higher marketing prices of produce and lower purchasing prices of inputs, which is why smaller market participants are forced to operate on profitability margin.
Kõrgemate toodangu müügihindade ja madalamate sisendite ostuhindade kauplemise võim on vaid suurematel põllumajandustootjatel, mistõttu on väiksemad turuosalised sunnitud töötama kasumlikkuse piiril.
Estonian agricultural cooperatives operate in a market where larger market participants have a decisive effect on agricultural producers due to the market’s small size.
Eesti põllumajandusühistud tegutsevad turul, mille väiksuse tõttu on suurematel turuosalistel põllumajandustootjatele otsustav mõju.
The comparatively weak position of Estonian agricultural cooperatives in the food supply chain is tied to deficiencies in cooperative governance.
Eesti põllumajandusühistute suhteliselt nõrk positsioon toidutarneahelas ongi seotud puudujääkidega ühistute valitsemises.
Based on empirical data, recommendations are formed for improving the governance capability of cooperatives and their position in the food supply chain.
Empiirilistele andmetele tuginedes sõnastatakse soovitused ühistute juhtimisvõimekuse ja nende toidutarneahela positsiooni parandamiseks.
The objective of the study is to analyse how a cooperative’s choice of its governance model influences the cooperative’s governance capability and the agricultural producer’s position in the food supply chain.
Siinse uuringu eesmärk on analüüsida, kuidas mõjutab ühistu valitsemismudeli valik ühistu juhtimisvõimekust ning põllumajandustootja positsiooni toidutarneahelas.
Cooperatives enable agricultural producers to bargain on more favourable terms by concentrating their marketing and purchasing volume and secure the longevity of Estonian agricultural producers.
Ühistud aitavad põllumajandustootjatel oma tootmis- ja hankemahte koondades kaubelda soodsamatel tingimustel ja seeläbi kindlustada Eesti põllumajandustootjate kestlikkus.
The governance capability and competitive position of Estonian agricultural cooperatives could be enhanced by supporting their growth via merging and training cooperative members as well as members of governance bodies.
Põllumajandusühistute juhtimisvõimekust ja konkurentsipositsiooni aitab edendada nende ühinemise teel kasvamise soosimine ning liikmete ja juhtimisorganite liikmete koolitamine.
How cooperative members enforce their control and managements right or the governance process determines its governance capability as well as the organisation’s longevity and position in the food supply chain.
Ühistu liikmetele kuuluva kontrolli- ja juhtimisõiguse rakendamine ehk valitsemisprotsess määrab selle juhtimisvõimekuse ning seeläbi organisatsiooni kestlikkuse ja ühistu positsiooni toidutarneahelas.
Results of the study highlight that the governance capability of Estonian agricultural producers and their position in the food supply chain is comparatively poor.
Uuringu tulemused näitavad, et Eesti põllumajandusühistute juhtimisvõimekus ja positsioon toidutarneahelas on suhteliselt kehv.
Management board members and either board of directors members or cooperative members from 23 sample cooperatives were interviewed via questionnaires for the study.
Uuringuks küsitleti ankeetküsimustiku abil 23 valimi ühistu juhatuse liikmeid ja kas nõukogu liikmeid või ühistu liikmeid.
Only after defining those can the governance capability and position of Estonian agricultural cooperatives in the food supply chain improve.
Alles nende määratlemise järel saab Eesti põllumajandusühistute juhtimisvõimekus ja konkurentsipositsioon toidutarneahelas paraneda.
Due to cooperatives’ importance in Estonian rural life, an inquiry into their governance and competitive capacity is in order.
Nende tähtsuse tõttu Eesti maaelus tuleb uurida põllumajandusühistute juhtimis- ja konkurentsivõimet.
Both, the documents and interviews were analysed with qualitative content analysis method in an inductive approach.
Dokumentide ja intervjuude analüüsimiseks kasutati kvalitatiivse sisuanalüüsi meetodit induktiivsel lähenemisviisil.
One of the best examples was when rural government offered free advertising to local entrepreneur, but he rejected the offer, because he thought his product was not good enough for advertisement.
Huvitava näitena võib tuua juhtumi, kus kohalik omavalitsus pakkus ettevõtjale tasuta reklaamimisvõimalust, kuid ettevõtja hinnangul polnud tema tooted reklaamiks piisavalt head.
Rural municipalities officials’ conceptions and practises in developing entrepreneurship - a case study on the example of Võrumaa parishes
Maapiirkonna kohalike omavalitsuste ametnike arusaamad ja tegevuspraktikad ettevõtluse arendamisel - juhtumianalüüs Võrumaa valdade näitel
The aim of this Master’s thesis was to find out rural municipalities officials’ conceptions and practices in developing entrepreneurship.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli selgitada välja maapiirkonna kohalike omavalitsuste ametnike arusaamad ja tegevuspraktikad ettevõtluse arendamise osas.
The research shows that the rural municipalities officials’ understanding of the concept of entrepreneurship development is extremely variable.
Uurimistöö tulemusel selgus, et kohalike omavalitsuste ametnikel on äärmiselt erinev arusaam ettevõtluse arendamise olemusest.
In order to achieve the aim of the Master's thesis, the case study strategy was applied by the author of this thesis.
Magistritöö eesmärgi täitmiseks valiti juhtumianalüüsi strateegia ning juhtumianalüüs viidi läbi neljas Võrumaa vallas.
During the case study the author analysed rural government documents which contained important information about entrepreneurship development.
Juhtumianalüüsi raames analüüsiti kohalike omavalitsuste dokumente, mis sisaldasid olulist informatsiooni ettevõtluse arendamisest ning samuti viidi läbi neli personaalintervjuud kohalike omavalitsuste ametnikega.
During this research we could also witness that local entrepreneurs are rather modest and discreet in participating in a co-operation with rural government.
Uurimistöö tulemusel selgus ka asjaolu, et ettevõtjad on kohaliku omavalitsusega koostöö tegemisel pigem passiivsed ning kohati on märgata ettevõtjate häbelikkust.
Based on our aim, we compared rural government officials’ conceptions and practices in developing entrepreneurship.
Arusaamade ja praktikate baasilt selgitati ametnike arusaamade ja tegevuspraktikate omavahelist seost ning määratleti kohaliku omavalitsuse rollitüüp ettevõtluse arendamisel.
Hence most of the municipalities have a positive attitude towards developing entrepreneurship.
Samas on kohalike omavalitsuste ametnikud ühtsel arusaamal, et ettevõtjad suurendavad kohaliku omavalitsuse tulubaasi ning seetõttu tuleks ettevõtluse arendamisega aktiivselt tegeleda.
Microsoft Office Excel 2007 is used for data processing.
Andmetöötluseks on kasutatud programmi Microsoft Office Excel 2007.
An average period of validity of an extraction permit is 15 years.
Ühe kaevandamisloa keskmine kehtivusaeg on 15 aastat.
The data for evaluation, compiling the consolidated tables and figures, and drawing conclusions is got from the Environmental Board.
Andmed hinnangute andmiseks, koondtabelite ja -jooniste moodustamiseks ning järelduste tegemiseks pärinevad Keskkonnaametist.
It means that 19/20 of the miners should be able to recondition their carries as required by law, or to find a suitable way how to prolong this term according to the limits of law.
See tähendab, et 19/20 kaevandajatest peavad suutma viia oma rikutud karjäärid järgneva kahe aasta jooksul vastavusse seaduses nõutuga või leidma sobiliku variandi, kuidas seda aega saaks seaduse piires pikendada.
Possible delay in the requirement of reconditioning, or failure to observe this by the owners of extraction permits is really vital today.
Korrastamisnõude võimalik edasilükkamine või mittetäitmine kaevandamislubade omanike poolt on täna väga aktuaalne.
As the result of increasing need of raw material, growth of volume of mining, depletion of old quarries, and expansion of the number of new quarries in today’s Estonia we have the situation where a lot of extracting permit areas of constructional natural resources have run down and are becoming invalid, thus it is very important to pay attention to the issues of reconditioning, and to the timely performance of this.
Üha suureneva toormaterjali vajaduse, kaevandamismahtude kasvamise, vanade karjääride ammendumise ja uute karjääride arvu paisumise tulemusena on meil tekkinud tänases Eestis olukord, kus paljud väljastatud ehitusmaavara mäeeraldised on ammendunud ja hakkavad oma kehtivust kaotama, mistõttu on väga oluline hakata pöörama tähelepanu korrastamise küsimustele, sealhulgas selle õigeaegsele läbiviimisele.
As at 31 December 2012, the total area of the service land of constructional natural resources is 6089.31 hectares in Estonia, 5042.69 hectares of this is the area of extracting permit area.
Eestis on 2012. aasta 31. detsembri seisuga ehitusmaavara teenindusmaa pindala kokku 6089,31 hektarit, millest 5042,69 hektarit on mäeeraldise pindala.
The main purpose of this research is to map the actual state of the reconditioning of quarries of constructional natural resources and to analyse its reasons.
Käesoleva töö peamine eesmärk on kaardistada hetkeolukord ehitusmaavarade karjääride korrastamises ja analüüsida selle põhjuseid.
As at 31 December 2012, there are valid permits for extraction of constructional natural resources – 233 sandpits, 171 gravel quarries, 7 clay quarries, 21 dolomite quarries, and 43 limestone quarries in Estonia.
Eestis on 2012. aasta 31. detsembri seisuga kehtivaid ehitusmaavarade lubasid 233 liivakarjääri, 171 kruusakarjääri, 7 savikarjääri, 21 dolokivikarjääri ja 43 lubjakivikarjääri jagu.
At this point the extraction permits that become invalid in 2013-2014 give a good example as only 4.3 % of them have been considered as reconditioned.
Heaks näiteks siinkohal on 2013.-2014. aastal lõppevad kaevandamisload, mille hulgast on korrastatuks tunnistatud ainult 4,3%.
Dynamic of reconditioning of quarries of constructional natural resources and its reasons in Estonia
Ehitusmaavarade karjääride korrastamise dünaamika ja selle põhjused Eesti näitel
In average, in a year each miner spoils land three times more that reconditions it. And the fact that as at 31 December 2012, the permits valid for only two more years form 30% of all the valid permits shows how important it is to address the issues of reconditioning at the moment.
Kui siia lisada tõsiasi, et 2012. aasta 31. detsembri seisuga veel ainult kaks aastat kehtivad load moodustavad kõigi kehtivate lubade hulgast 30%, siis saame aru, kui oluline on praegu tähelepanu pöörata korrastamise küsimustele.
Estonian University of Life Sciences Kreutzwaldi 1, Tartu 51014 Abstract of Bachelor's Thesis Author: Even Suislepp Speciality: Natural Resources Management (407) Title: Condition of Luidja alder forest and of Heistesoo hybrid alder Pages: 39 Figures: 9 Tables: 6 Appendixes: 0 Microsoft Excel software was used for calculations and achieved results were compared to results published earlier as well as to recent forestry statistics.
Eesti Maaülikool Kreutzwaldi 1, Tartu 51014 Bakalaureusetöö lühikokkuvõte Autor: Even Suislepp Õppekava: loodusvarade kasutamine ja –kaitse (407) Pealkiri: Luidja lepiku ja Heistesoo hübriidlepa olukord Lehekülgi: 39 Jooniseid: 9 Tabeleid: 6 Lisasid: 0 Osakond: Metsandus- ja maaehitusinstituut Uurimisvaldkond: B430 Metsakasvatus, metsandus, metsandustehnoloogia Juhendaja(d): PhD Veiko Uri Kaitsmiskoht ja aasta: 2018, Tartu, Eesti Maaülikool Takseerimiste käigus kogutud mõõtmisandmed koondati süsteemsetesse Microsoft Exceli abil loodud tabelitesse ning võrreldi saadud tulemusi kirjanduse ning metsastatistika andmetega.
Condition of Luidja alder forest and of Heistesoo hybrid alder
Luidja lepiku ja Heistesoo hübriidlepa olukord
Information collected and analyzed in current bachelor’s thesis can be used to describe other similar subjects and areas.
Saadud informatsiooni ja tulemusi saab kasutada edaspidi samalaadsete koosluste kirjeldamisel ja analüüsimisel.
The leaves of hybrid alder were thoroughly dried and digitally documented.
Uurimisobjektidelt kogutud bioloogiline materjal kuivatati ning dokumenteeriti digitaalselt.
Absence of recent data became decisive in the case of choosing subjects to study and analyze in this thesis.
Uurimisteema valikul sai määravaks ajakohase info ja uute andmete puudumine ehk viimastel aastatel ei ole neid objekte põhjalikumalt uuritud ja analüüsitud.
Also it can be said that Heistesoo alder is able to regeneratee naturally.
Samuti leidis kinnitust, et Heistesoo hübriidlepp on võimeline andma järelkasvu, mis tähendab, et looduslikult hübridiseerunud isendid on suutelised iseseisvalt reprodutseeruma.
However it can be said that the standing volume of black alder in Luidja alder forest has started to decrease due to age.
Samas tuleb märkida, et võrreldes viimaste avaldatud andmetega on sanglepa osakaal Luidja lepikus hakanud erinevatel põhjustel vähenema.
The aim of this bachelor’s thesis is to give an overview about Luidja black alder stand and of Heistesoo hybrid alder – both of them growing on the island of Hiiumaa.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade Hiiumaal leiduva eripärase lepapuistuLuidja lepiku ning Heistesoo hübriidlepa seisukorrast.
Study of the Heistesoo alder showed that studied characteristics response to the traits of hybrid alders.
Heistesoo lepa hindamisel ning herbariseeritud lehtede uurimisel leiti, et isendi lehtedel esinevad halli- ja sanglepa hübridiseerumisel tekkinud hübriidlepale iseloomulikud tunnused.
This research reveals that Luidja black alder stand, cultivated to avoid soil erosion of the sand dunes near Luidja village has fulfilled its purpose.
Olulisemate tulemustena leiti, et pinnaseerosiooni tõkkeks rajatud sanglepa kultuurpuistu Hiiumaal Luidja külas on täitnud oma eesmärki hästi, olles samaaegselt metsakasvatuslikus mõistes väga produktiivne.
On the case of Heistesoo hybrid alder (Alnus incana x Alnus glutinosa) tree measurements were also carried out and the morphology of collected leaves was compared to literary descriptions about hybrid alders.
Heistesoo hübriidlepp takseeriti ning võrreldi lehtede taksonoomilist kuuluvust varasemate uurimustega, samuti kirjeldati tekkinud loodusliku uuenduse olukorda.
The study about Luidja black alder stand shows that areas with similar soil erosion problems can be solved and successfully cultivated by planting alder seedlings.
Luidja lepiku arengukäigu põhjal võib eeldada, et sarnase puistu rajamine annaks häid tulemusi kaasajal kasutusvõimalusteta jäätmaade taasmetsastamisel.
The used research method is comparative statistical analysis.
Kasutatavaks uurimismeetodiks on võrdlev statistiline analüüs.
Conventional and organic grain production differs by production input, usage rates, costs and production technology.
Tava- ja mahepõllumajanduslik teraviljakasvatus erinevad nii tootmissisendite, nende kasutuskoguse, maksumuse ja tootmistehnoloogia poolest.
The thesis is based on secondary data from databases of Statistics Estonia and FADN.
Bakalaureusetöö tugineb teisestel andmetel, mis pärinevad Statistikaameti ja FADN andmebaasist.
In case of conventional farming, there are more opportunities to efficiently enrich the soil with various yield-enhancing nutrients.
Tavapõllumajanduslikus tootmises on rohkem võimalusi efektiivselt rikastada mulda erinevate saagikust suurendavate toitainetega.
The aim of the bachelor thesis is to point out the difference in economic indicators between conventional and organic grain production in Estonia during 2013–2017.
Töö eesmärgiks oli välja tuua tava- ja mahepõllumajandusliku teraviljakasvatuse majandusnäitajate erinevus Eestis aastatel 2013–2017.
Economic indicators of conventional and organic crop farming based on FADN testcompanies ​in Estonia in 2013-2017
Tava- ja mehepõllumajandusliku teraviljakasvatuse tootmistüübi FADN testettevõtete majandusnäitajad aastatel 2013-2017
In organic farming, there are not such opportunities and therefore cereal yields are significantly lower than in conventional farming.
Maheviljeluses sellised võimalused puuduvad ning selletõttu on teraviljakultuuride saagikus tunduvalt väiksem võrreldes tavaviljelusega.
The analysis of economic indicators of test companies revealed that costs were higher in test companies that deal with conventional farming, also sales revenue from the production was higher.
Testettevõtete majandusnäitajate analüüsist selgus, et kulud olid tavatootlikes testettevõtetes suuremad, ka toodangu müügist saadav müügitulu oli suurem, kuid mahetootlikes ettevõtetes olid suuremad toetused ettevõtte kohta ja seepärast kujunesid ka tasuvusnäitajad, mis olid arvestusliku netokasumi põhjal arvutatud, mahepõllumajanduslikes teraviljakasvatuse ettevõtetes kõrgemateks kui tavapõllumajanduslikes testettevõtetes.
To cover these additional costs, reduced production and the resulting loss of income, there are special grants to promote organic production.
Keskkonnasõbraliku mahepõllumajandusliku tootmisega on seotud lisakulutused, nende lisakulutuste, väiksema toodangumahu ja sellest tuleneva saamata jäänud tulu katmiseks on mahepõllumajandusliku tootmise edendamiseks suunatud toetused.
It is therefore understandable, that in absence of career opportunities, employees decide to change jobs.
Seetõttu on arusaadav kui karjäärivõimaluste puudumisel otsustatakse töökohta vahetada.
Development of career system in Magnum AS
Karjäärisüsteemi väljatöötamine Magnum AS näitel
In addition to the salary and motivation package, self-development and self-fulfillment are increasingly important for employees today.
Tänapäeval on töötajate jaoks lisaks palgale ja motivatsioonipaketile järjest olulisemad iseenda arendamine ja teostamine.
The analysis showed that employees problems about career management and their vision of the future career system are similar.
Analüüsist selgus, et töötajate probleemid seoses karjäärijuhtimisega ning visioon tulevasest karjäärisüsteemist on sarnased.
In the first part of the thesis, the author dealt with career and motivation theories, which provided an overview of career management and planning, different career models and needs theories.
Töö esimeses osas käsitles autor karjääri- ja motivatsiooniteooriaid, milles anti ülevaade karjäärijuhtimisest ja -planeerimisest, erinevatest karjäärimudelitest ning vajadusteteooriatest.
The aim of the Master´s thesis was to analyze the career management of employees in the Magnum AS group and to make proposals based on the research results to the group for the development of a career system.
Magistritöö eesmärgiks oli analüüsida töötajate karjäärijuhtimist Magnum AS kontsernis ning uurimistulemustele tuginedes teha kontsernile ettepanekud karjäärisüsteemi väljatöötamiseks.