natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most of the Estonian population, living in the biggest Estonian towns, live in big residential areas, consisting of multistorey residential buildings, which do not have any chargers on their car parks.
Eesti suurimates linnades on suur protsent elanikke, kes elab tüüpiliste kõrghoonetega ehitatud aladel - magalarajoonides, kus elanikutel puudub võimalus oma elektriautosid maja parkimisplatsil laadida.
Analysis of the Electric Vehicle Charging Possibilities in the Tartu Residential Building
Elektriautode laadimisvõimaluse analüüs Tartu korterelamu näitel
.To achieves the aim, different chargers and charging process controllers were studied.
Samuti uuriti erinevad laadijaid ja laadimisprotsessi juhtimise võimalusi.
The analysis of the Tartu citizens’ driving habits showed that there is no need to install powerful chargers on the territory of the residential buildings.
Tartu elanike sõiduharjumusi analüüsides selgus, et Tartus eraisikute elektriautode laadimiseks kortermaja autoparklas ei pruugi olla laadija väga suure võimsusega.
It was discovered that the residential building main switchboard has enough free amperes to charge the electric vehicles.
Läbiviidud arvutused näitasid, et korterelamus on olemas amprite reserv, mida saab kasutada elektriauto laadimiseks.
Continuous monitoring allows the extension of the short campaign to the findings over a longer period.
Pidevseire võimaldab laiendada lühiajalise kampaania järeldusi pikemale perioodile.
Two hypotheses where formulated before the studies -1.
Tööalguses püsitati kaks hüpoteesi: 1.
Monitoring campaign allows to assess the origin of the pollutants and 2.
Mõõtekampaaniad võimaldavad hinnata saasteainete päritolu.
Data of cooperational measurement campaign in 2014 of Estonian Environmental Agency and the Paul Scherrer Institute (Switzerland) were used.
Magistritöö annab ülevaate Tartu välisõhu peenosakeste päritolust, kasutades selleks 2014 aastal Eesti Keskkonnauuringute Keskuse ja Paul Scherreri Instituudiga (Šveits) koostööprojekti raames kogutud andmeid.
Estimating the origin of inhaled particles of ambient air in Tartu
Sissehingatavate osakeste päritolu selgitamine Tartus
Monitoring campaign is adding a nice opportunity to clarify the origin of particles and thus ruling policy actions for moving towards clearer atmosphere and less health troubles of citizens.
Mõõtekampaaniate korraldamine lisaks pidevseirele annab väga häid tulemusi ja tulevikus neid samades paikades korrates on võimalik hinnata osakeste päriolu veelgi täpsemalt, mis on vajalik hindamaks välisõhu mõju inimese tervisele.
In conclusion, one can say that the particles inhaled in Tartu are of very different origin – most part is produced locally by traffic and domestic heating, however, long range transport is visible in suburbs.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et Tartu linnas on osakeste päriolu väga erinev ja vajab kindlasti suurt tähelepanu.
Study shows that sources of PM10 and PM2,5 are different – one is mainly locally produced by traffic and combustion, for others long range transport is visible.
Eesti Keskkonnauuringute Keskusest saadud andmete analüüsiks kasutati nelja erinevat metoodikat: korrelatsiooni, autokorrelatsiooni, ajalist dünaamikat ja peakomponentide analüüsi.
Study shows that campaign is more promising for determination of origin of particles due to more parameters determined and additional stations in areas with different pollution patterns.
Kõikide metoodikate puhul võeti peale andmeridade arvesse veel meteoroloogilisi tingimusi, liiklus tihedusi ja paiknemist.
But as average marks differed from each other only 7 – 13%, so the reconstruction prices couldn’t differ much also.
Eksisteerib nõrk seos hinde ja maksumuse vahel, aga kuna antud keskmised hinded erinesid üksteisest ainult 7 – 13%, siis ka maksumuste erinevus ei saanud olla kuigi suur.
The 4-ball visual evaluation system was used.
Visuaalseks hindamiseks kasutati T. Keskküla poolt välja töötatud 4-palli skaalat.
The required compressive strength of concrete in livestock buildings was to columns and beams 15,0 MPa (B200) and to panels 22,5 MPa (B300).
Nõutav betooni tugevus loomakasvatushoonete taladel ja postidel oli 15,0 MPa (M200) ja ribipaneelidel 22,5 MPa (M300).
To predict the reconstruction price according to the mark given to bearing structures was not so simple.
Ennustada rekonstrueerimise maksumust vastavalt visuaalsel hindamisel antud hindele ei ole sugugi lihtne.
Master thesis consist of 5 chapters and appendixes with drawings of old and new pigsties.
Magistritöö koosneb 5 peatükist ja lisadest.
The average mark of bearing concrete structures in pigsty N1 was 2,63 and in N3 2,88.
Kandekonstruktsioonidele antud visuaalse hindamise keskmine hinne oli sigalas N1 2,63 ja sigalas N3 2,85.
The evaluation of technical situation in pigsties to be reconstructed and comparison of prices of new and reconstructed fattening pigsties
Rekonstrueeritavate nuumsigalate seisukorra hindamine ja maksumuste võrdlemine uue nuumsigala ehitusega
Pig place’s price in reconstructed and new building were respectively 316,05 euros and 375,00 euros (without TOT), latter one costs 15,7% more.
Nii vanadesse kui uutesse sigalatesse paigaldati kaasaegne tehnoloogia ja vaatamata sellele, et vanades hoonetes lammutati katused, põrandad ja tehnoloogiline osa ning ehitati kõik uuesti, maksis rekonstrueeritud sigalates üks seakoht keskmiselt 316,05 eurot ja uues sigalas 375,00 eurot (km-ta), mis on 15,7% kallim.
The suggestion for future is to evaluate the bearing structures of the pig farm buildings again after 10 years, to see what have happened during this time.
Autori soovitus oleks, et 10 aasta pärast hinnata uuesti visuaalselt kogu sigalakompleksi kandekonstruktsioonid.
After that structures with different marks were chosen and the residual compressive strength of the cconcrete of bearing elements was determined with test hammer Matest.
Visuaalselt hinnatud konstruktsioonide seast valiti välja erinevate hinnetega konstruktsioonid, mille betooni jääksurvetugevust määrati digitaalse põrkevasaraga Matest.
The hypothesis of this work was that the pig place in new pigsty is more expensive than in the old reconstructed house.
Töö hüpoteesiks oli, et rekonstrueeritavas sigalas on seakoha maksumus odavam, kui uues sigalas ja et kandekonstruktsioonidele antud hinnete põhjal saab ennustada rekonstrueerimise maksumust.
Concrete strength of columns and beams was 81,2% better and of panels it was 38% better than that of required compressive strength value.
Tegelikkuses oli survetugevus vastavalt 27,28 MPa postidel ja taladel ning 31,13 MPa ribipaneelidel, nõutavast seega tugevam vastavalt 81,2% ja 38%.
So all bearing concrete structures and walls was evaluated.
Selleks hinnati visuaalselt kõik rekonstrueeritavate sigalate raudbetoonist kandekonstruktsioonid ja sigalate seinad.
The technical situation of bearing structures was evaluated using two methods: 1.
Hindamiseks kasutati kahte meetodit.
Both used methods granted that it is possible to use old bearing structures.
Mõlema meetodiga saadud tulemused näitasid, et kandekonstruktsioone saab pärast renoveerimist kasutada ja et betooni survetugevus on aja jooksul ilmselt suurenenud.
Determination with Matest test hammer show that the residual compressive strength of concrete will not cause any problems and concrete has been strengthened during time.
Seega oli nii konstruktsiooni visuaalne hindamine kui põrkevasaraga betooni tugevuse mõõtmine tellijale kasulik ja tõestas olemasolevate kandekonstruktsioonide edasise kasutamise otstarbekust.
In this point it is needed to mention that the whole new building differs totally from the old ones.
Saaks võrrelda uute ja vanade konstruktsioonide vastupidavust ajas.
Bearing structure was built of steel columns and nailplate frames, envelope of sandwhich panels.
Lisades on vanade sigalate plaanid, millele on märgitud ka hindamise tulemused, ja lõiked.
People´s living environment is highly dependent on and affected by electricity.
Inimeste elukeskkond on elektrienergiast suurel määral sõltuv ja mõjutatav.
Today, it can be said that it is very difficult to manage without electricity, because most activities work by using it.
Tänapäeval saab öelda, et ilma elektrienergiata on väga keeruline hakkama saada, kuna enamus tegevusi toimivad selle abil või sellega kooskõlas.
During the work, the performance of the device was tested and the energy data collected during it were observed.
Töö käigus sai testitud seadme toimivust ja vaadeldud energianandmeid mis selle käigus sai kogutud.
The collected data indicated the correct performance of the device.
Kogutud andmed viitasid seadme korrektsele toimivusele.
Electrical Energy Price Based Heating Control Unit
Elektrienergia börsihinda arvestav elektrikütte juhtseade
Compared to the same exchange period, the electricity consumption for a non-controlled device was 6.17% higher than for an exchange-driven device.
Elektrikulu sama börsiperioodiga võrreldes oli juhtimata seadme puhul 6.17% kõrgem kui börsihinnaga juhitud seadme puhul.
The control code of the device can be changed so that the device makes even more optimal use of price information and implements the device more efficiently even in more favorable times than average.
Seadme juhtimiskoodi on võimalik muuta nii, et seade kasutaks veel optimaalsemalt ära hinnainfot ja rakendaks seadet effektiivsemalt ka keskmisest soodsamatel aegadel.
The aim of the bachelor's thesis is to compile a functioning device that monitors and is guided by the stock exchange price in order to optimize the operation of the heating device.
Bakalaureusetöö eesmärk on koostada toimiv börsihinda jälgiv ja sellest juhinduv seade kütteseadme töö optimeerimiseks.
The control unit is set to operate in such a way that the heating unit only operates at times better than the average stock market price.
Juhtseade on seadistatud toimima nii, et kütteseade toimiks toimiks vaid keskmisest börsihinnast soodsamatel aegadel.
Profitability of potato growing needs further research, in order to give entrepreneurs information whether their actions are profitable and what kind of measures to take in order to increase profitability.
Kartulikavatamise tasuvust on vaja uurida, et anda ettevõtjatele infot, kas antud tegevus on tasuv ja milliseid võtteid peaks kasutama et tasuvust suurendada.
In 2013, greatest profit was obtained by selling potatoes harvested on 70th growth day but in 2015, greatest profit was obtained by selling potatoes harvested on the 100th growth day.
Kui 2013. aastal saadi suurim kasum 70. kasvupäeval turustades, siis 2015. aastal aga 100. kasvupäeval turustades.
The goal of this research paper was to examine profitability of different cultivation techniques in 2013 and 2015.
Töö eesmärgiks oli uurida, milliseks kujuneb kartuli kasvatamise tasuvus erinevate viljelusviiside korral 2013. ja 2015. aastal.
The effect on organic and conventional farming on the profitability of potato production
Mahe- ja tavatootmise mõju kartuli kasvatamise tasuvusele
The results shoved, that potato cultivation was profitable even without European subsidies, if profitability was compared over different years.
Tööst selgus, et kartuli kasvatamine on tasuv ka ilma makstavate toetusteta, kui vaadati tasuvust erinevatel aegadel.
Highest profit was made by organically grown potato which was, according to the Estonian Institute of Economic Research, many times more expensive than conventionally grown potato.
Suurimad kasumid teenisid mahevariandid kuna mahekartuli hind oli Eesti Konjuktuuriinstituudi andmetel kordades kõrgem kui tavakartulil.
Potato growing needs a lot of manual labor and has many problems with distribution.
Kartulikasvatus on Eestis järjest hääbuv majandusharu, kuna kartulikasvatuses on palju käsitööd ning probleeme esineb ka turustamisega.
The multiple layer cutting tool holder
Mitmekihiline terahoidik
Results of turning vibration analysis show, that almost in every case measured, vibrations where reduced in specific frequency spectrums.
Vibratsiooniandmete analüüsil järeldus, et terahoidikute modifitseerimisega on suudetud summutada vibratsioone kõrgetel, üle 4000 Hz sagedusel.
Measurements of surface roughness showed that in most cases roughness yielded better results with the modified tool holders.
Pinnakareduse katsetulemustest selgus, et vaid ühel juhul kaheksast saavutati originaalhoidikuga tööeldud pinnast suurem pinnakaredus.
In addition, to support vibration analysis, the surface roughness was measured for every surface processed.
Lisaks tuleks analüüsida veelgi kõrgematel sagedustel esinevaid vibratsioone, katsetada erinevaid terikuid, terahoidikuid ja töödeldavaid materjale.
The main objective of this thesis is to modify the orthogonal turning cutting tool holder in order to dampen oscillations in the turning process.
Vibratsioonide mõõtmisel saadud tulemustest järeldub, et terahoidiku modifitseerimine vibratsioonide summutamise eesmärgil on õnnestunud.
The object of the study was to modify the cutting tool holder and measure vibration differences between the standard and the modified tool holder.
Käesoleva töö analüüs põhineb vibratsioonide, mõõdetud pinnakareduste ja materjalispetsiifiliste katsetulemuste omavahelisel võrdlusel.
Problematic aspects of vibrations and measuring methods are given in Chapter two.
Lisaks mõõdeti terahoidikute omavõnkesagedusi ning materjalispetsiifilisi parameetreid.
The first chapter gives a general description of the turning process, the-, forces and vibrations.
Katsete käigus mõõdeti treimisprotsessis esinevaid vibratsioone, saavutatud pinnakvaliteeti ning lõikejõudusid.
The Finnish clones showed very modest growth compared to the Latvian, Swedish and German clones.
Soome kloonid näitasid väga tagasihoidlikku kasvu võrreldes Läti, Rootsi ja Saksamaa omadega.
The results from the Agali experimental plot confirmed both hypotheses.
Agali katseala tulemused kinnitasid mõlemat hüpoteesi.
The growth of the clones is compared, and it is examined whether the increment depends on the length of the growing period.
Võrreldakse kloonide kasvukäiku ja uuritakse, kas juurdekasv sõltub kasvuperioodi pikkusest.
In spring the observations were carried out every second day and in autumn every third day.
Kevadel toimusid vaatlused iga kahe ning sügisel iga kolme päeva tagant.
Phenological observations were carried out in spring and autumn 2011 when three growth stages were recorded in both seasons.
Fenoloogilised vaatlused toimusid 2011. aasta kevadel ja sügisel, kus mõlemal aastaajal registreeriti kolm kasvuetappi.
The data from the field works was entered in MS Excel and Statistica where their further processing and analysis were carried out.
Välitööde andmed kanti MS Exceli ja Statistica keskkonda, kus toimus nende edasine töötlemine ja analüüs.
In addition to the clones, tree growth also depends on variation of soil properties within the experimental plot.
Lisaks kloonile sõltus puude kasv ka mullaomaduste varieeruvusest katseala piires.
To this day the clones selected in Finnish conditions have been mainly planted in Estonia, but the author tries to determine whether, in addition to the Finnish clones, it is also possible to successfully grow hybrids selected in the southern areas of the aspens distribution range.
Kui siiani on Eestis peamiselt istutatud Soome tingimustes selekteeritud kloone, siis autor püüab välja selgitada, kas lisaks Soome kloonidele võiks meil edukalt kasvatada ka lähteliikide areaalide lõunapoolsemates piirkondades valitud ristandeid.
In older hybrid aspen plantations, the clone also had significant impact on tree growth.
Vanemates hübriidhaavakultuurides mõjutas kloon samuti oluliselt puude kasvu.
The hypotheses are that 1) in Estonian conditions the growing period of hybrid aspen clones selected southwards is longer and the growth is faster than in case of the clones selected northwards and 2) hybrid aspen exceeds local triploid aspen and silver birch in growth rate.
Hüpoteesideks on, et 1) Eesti tingimustes on meist lõunapool selekteeritud hübriidhaavakloonide kasvuperiood pikem ja kasv kiirem kui põhjapool selekteeritud kloonidel ning 2) hübriidhaavad ületavad kasvukiiruselt kohalikku triploidset haaba ja arukaske.
Additionally, the growth data on six 12 to 13-year old plantations is given and the need for thinning in these plantations is analysed.
Töös esitatakse kuue 12- kuni 13-aastase kultuuri kasvuandmed ning analüüsitakse harvendusraiete vajadust neis kultuurides.
In autumn, the height and diameters and, in summer, the heights of the beginning of living crowns were measured.
Sügisel mõõdeti puude kõrgused ja diameetrid ning suvel elusvõra alguse kõrgus.
On the Agali experimental plot, in two consecutive years (2010 and 2011), tree height and, last year, also stem diameter were measured.
Agali katsealal mõõdeti kahel järjestikul aastal (2010 ja 2011) puude kõrgused ning viimasel aastal ka tüvediameeter.
The phenological observations showed that, as the rule, the clones with the earliest bud flush also had the latest growth cessation and annual increment is also larger for those clones/species with longer vegetation period (R=0.79, p<0.05).
Fenoloogilised vaatlused näitasid, et kõige varem puhkevad kloonid lõpetavad kasvu tavaliselt teistest hiljem ja nendel kloonidel/liikidel, millel on pikem vegetatsiooniperiood, on ka aastane juurdekasv teistest suurem (R=0,79, p<0,05).
The height of the best clone after the third growing year was 4.05 m, the average height of all the clones was 2.78 m, and the slowest growing was triploid aspen (1.08 m).
Parima klooni puude keskmiseks kõrguseks mõõdeti peale kolmandat kasvuaastat 4,05 m, kõigi kloonide keskmine kõrgus oli 2,78 m ja kõige aeglasemalt kasvas triploidne haab (1,08 m).
Additionally, the clone effect on tree growth in three 12 and 13-year old hybrid aspen plantations is researched.
Lisaks uuritakse klooni mõju puude kasvule kolmes 12 ja 13 aasta vanuses hübriidhaavakultuuris.
Thinning could be done in three plantations but even in these plantations need for cutting is still small.
Harvendusraiet võiks teha kolmes kultuuris, kuid neiski on raie vajadus veel väike.
The growth and phenology of hybrid aspen clones
Hübriidhaava kloonide kasv ja fenoloogia
The author performed necessary measurements on permanent experimental plots created in the older hybrid aspen plantations in autumn 2010, and in summer and autumn 2011.
Vanematesse hübriidhaavakultuuridesse rajatud püsiproovitükkidel vajalikud mõõtmised tegi autor 2010. aasta sügisel ja 2011. aasta suvel ja sügisel.
The Uniküla plantation had the highest volume per hectare from six measured plantations and the Sikka plantation had the lowest, respectively 134 and 98 m3/ha.
Kuuest mõõdetud kultuurist kõige suurema hektaritagavaraga oli Uniküla kultuur ja kõige väiksemaga Sikka, vastavalt 134 ja 98 m3/ha.
If the period from bud flush to half of the leaves yellowed is considered as the growing period, the average growing period for clones is 150 days, for silver birch 141 and for triploid aspen 121 days.
Kui lugeda kasvuperioodiks ajavahemik pungade puhkemisest kuni poolte lehtede kolletumiseni, siis kloonide keskmine kasvuperiood oli 150 päeva, arukasel 141 ning triploidsel haaval 121 päeva.
The main purpose of this thesis is to give an overview of the results from the Agali comparative experimental plot for hybrid aspen clones, triploid aspen and silver birch that was established in Järvselja in spring 2009.
Magistritöö peaeesmärgiks on anda ülevaade 2009. aasta kevadel Järvseljale Agalisse rajatud hübriidhaava kloonide, triploidse haava ja arukase võrdlusala tulemustest.
The author hopes that in the future, the research group of fast-growing deciduous trees in the Department of Silviculture in the Estonian Univ. of Life Sci. will continue the examination of the plantations and experimental plot considered in this thesis.
Autor loodab, et EMÜ metsakasvatuse osakonna kiirekasvuliste lehtpuude uurimise töörühm jätkab ka tulevikus magistritöös käsitletud kultuuride ja katseala uurimist.
The collected data were analyzed by content analysis method.
Kogutud andmeid analüüsiti sisuanalüüsi meetodil.
Experts' expectations to the quality of the risk assessment are higher than current accomplishment.
Ekspertide ootused riskihindamise kvaliteedile on kõrgemad kui senine teostus.
The results showed that companies still have the desire to upgrade the standard.
Tulemustest selgus, et ettevõtetel on jätkuvalt soov standardit uuendada.
Good Practices of Environmental Management System ISO 14001 as the Example of Private Sector in Estonia
Keskkonnajuhtimissüsteemi ISO 14001 head praktikad Eestis erasektori näitel
This study is a set of examples of well-functioning environmental management system companies, which concluded views may be helpful for future practitioners in improving environmental management.
Antud uurimustöö on näidete kogum hästi toimiva keskkonnajuhtimissüsteemiga ettevõtetest, mille järeldatud seisukohad võivad olla abiks tulevastele praktikutele keskkonnajuhtimissüsteemi parendamisel.
The standard has improved private-company management and this has achieved continuity and a reliable name among partners.
Standardiga on paranenud erasektori ettevõttesisene juhtimine ning sellega on saavutatud järjepidevus ja usaldusväärne nimi partnerite hulgas.
So far, the environmental management system has been implemented into internal company processes excellently, being oriented to continuous improvement.
Senini on keskkonnajuhtimissüsteemi rakendatud ettevõttesisestesse protsessidesse eeskujulikult, olles pidevale parendamisele orienteeritud.
As a result of the research there is a need to develop a common framework of EMS in a supply chain, which has so far been one-sided.
Uurimusest järeldus vajadus tarneahelas KKJS-i ühise raamistiku arendamiseks, mis senini on jäänud ühepoolseks.
The research confirmed the results of earlier studies that when it comes to private sector, competition is the biggest influence on the existence of ISO 14001 standard.
Uurimustöö kinnitas varasematest uurimustest saadud tulemusi, et erasektori puhul on suurimaks mõjutajaks ISO 14001 standardi olemasoluks konkurents.
Research results have been obtained via qualitative research method by interviewing eight certified companies with ISO 14001 and two experts from certification field.
Uurimistöö tulemused saadi kvalitatiivse uurimismeetodiga intervjueerides kaheksat ISO 14001 sertifitseerinud ettevõtet ja kahte sertifitseerimisvaldkonna eksperti.
The longitudinal shift from the version ISO 14001:2004 to the version ISO 14001:2015 demands companies to have resources and time to keep up with the changes as well as to integrate into their organization.
Kestev üleminekuperiood ISO 14001:2004 versioonilt ISO 14001:2015 versioonile nõuab ettevõtetelt ressurssi ja aega end muudatustega kurssiviimiseks ja nende organisatsiooni integreerimiseks.
The present study attempts to fill the gap that has emerged from the shortage of literature of ISO 14001 practical experience and standard changes.
Käesolev uurimus püüab täita tühimikku, mis on tekkinud ISO 14001 praktiliste kogemuste ja standardi muudatusi arvessevõtva kirjanduse vähesusest.
The team's size and cooperativeness play an important role in improvement.
Parendamisel on tähtis osa meeskonna suurusel ja koostöövalmidusel.
The purpose of the work is to give an overview about experience of integrating standard and transition from the version ISO 14001:2004 to the version 14001:2015 by certified private-sector companies with ISO 14001 standard.
Töö eesmärgiks on anda ülevaade ISO 14001 standardiga sertifitseeritud erasektori ettevõtete kogemusest standardi integreerimisel ja üleminekust ISO 14001:2004 versioonilt ISO 14001:2015 versioonile.
Previous experience of management systems plays a major role in understanding the requirements of the standard and acting accordingly to it.
Standardinõuete mõistmisel ja sellele vastavalt tegutsemisel mängib suurt rolli juhtimissüsteemide ohjamise varasem kogemus.
Risk assessment, understanding the terms and their definition into company raise most questions in the version of ISO 14001:2015.
ISO 14001:2015 versioonis tekitab ettevõtetele kõige enam küsimusi riskihindamine, terminitest arusaamine ning nende piiritlemine ettevõttesse.