natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis showed an increase of quantity of fish, when the water level was low.
Selgus, et madala veetasemega saadi kätte rohkem kalu.
There were 3667 sightings.
Vaatlusi oli kokku 3667.
Stopover sites of Dunlin (Calidris alpina) in Estonia
Soorüdi (Calidris alpina) rändepeatuspaigad Eestis
This work is based on the sightings from 2007-2017 from the PlutoF database.
Töö aluseks on mittepesitsevate soorüdide vaatlused PlutoF andmebaasist aastatest 2008- 2017.
The purpose of this thesis is to collect the existing information of Dunlins migration biology, to identify the most important stopover sites and to describe the dynamics of the species migration phenology in Estonia.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on koondada olemasolevat informatsiooni soorüdi rändebioloogiast, selgitada välja liigi olulisemad rändepeatuspaigad, ning kirjeldada liigi kohtamisjuhtude arvu dünaamikat ja rändefenoloogiat Eestis.
Results of the thesis: From the results it became clear that Sääre, Põõsaspea and Varbla are the most important migratory places in Estonia.
Töö tulemused: Tulemustest selgus, et Eestis on soorüdi olulistemateks rändepeatuspaikadeks Sääre, Põõsaspea ja Varbla.
The highest number of Dunlins have been seen at Cape Põõsaspea (3963 individuals), Varbla Islets (3500), Kersleti (2750), Võiste (2500) and Cape Pakri (2060).
Suurimaid soorüdide rändepeatuskogumeid nähti Põõsaspeal (3963 isendit), Varbla laidudel (3500), Kersletil (2750), Võistes (2500) ja Pakri neemel (2060).
The number of individuals counted in Estonia is higher during autumn migration, where 2375 observations were made and a total of 151249 individuals were counted.
Soorüdisid kohatakse Eestis sagedamini sügisrändel, kus tehti 2375 vaatlust ja loendati kokku 151249 isendit.
Dunlins were seen most frequently at Cape Sääre 418 times, in Põõsaspea, 350 times, in Haversi 274, and in Põgari-Sassi 213.
Kõige sagedamini on soorüdi kohatud Säärel, 418 korral, Põõsaspeal, 350 korral, Haversis 274 korral ja Põgari-Sassil 213 korral.
For that purpose, tables and instructions were prepared.
Selleks koostatakse vajalikud tabelid ja juhendid.
Selected test models were used for performing laboratory work.
Väljavalitud katsemudelitega tehakse laboratoorsed tööd.
The purpose of this thesis was to examine the models belonging to the tilting flume set manufactured by Saint-Tech at the hydraulics laboratory of the Estonian University of Life Sciences, and to develop and test laboratory works necessary for teaching hydraulics.
Antud töö eesmärk on Eesti Maaülikooli hüdraulika laboris asuva Saint-Tech firma katserenni komplekti kuuluvate mudelitega tutvumine ning hüdraulika õpetamiseks vajalike laboratoorsete tööde väljatöötamine ja läbikatsetamine.
Adjusting and Testing of the Hydraulic Lab Tilting Flume
Hüdraulika labori katserenni seadistamine ja katsetamine
Test results were compared with the results calculated based on formulas and factors specified in professional literature.
Katse käigus mõõdetud tulemusi võrreldakse erialakirjanduse valemite järgi arvutatud tulemustega ja seal olevate teguritega.
Water meter was used for flow rate measurements of all tests.
Kõikide katsete vooluhulga mõõtmisel on kasutatud tiivikveemõõtjat.
In terms of hydraulics studies, Estonian University of Life Sciences pays great attention to water structures in Estonian environment.
Eesti Maaülikoolis pööratakse hüdraulika õpetamisel suuremat tähelepanu Eesti oludega seotud hüdrotehnilistele ehitistele.
Therefore, 10 models that support hydraulics studies were selected among 19 test models belonging to the tilting flume set.
Seetõttu valiti katserenni komplekti kuuluvast 19-st katsemudelist välja 10 hüdraulika õpetamist toetavat mudelit.
In order to perform the tests, flume leaks were fixed, water meter was installed and additional academically significant test models absent from the tilting flume set were manufactured.
Katsete läbiviimiseks parandati renni lekkekohad, paigaldati tiivikveemõõtja ja tehti juurde õppetööks vajalikud katsemudelid, mis ei kuulunud katserenni komplekti.
When flowing under the water gate, the difference of vertical contraction coefficient presented in professional literature is greater with bent tainter gate than with flat gate, while the coefficient of velocity differs less.
Varja alt voolamisel erineb kõverpinnalisel varjal vertikaalkitsendustegur erialakirjanduses esitatud tegurist rohkem kui tasapinnalise varja korral ja kiirustegur vähem.
Tests performed with various weirs revealed that crest coefficent was not a constant indicator and depended on weir pressure head.
Erinevate ülevooludega tehtud katsete tegemisel selgus, et ülevoolutegur ei ole konstantne suurus vaid sõltub ülevoolusurvest.
Examination of the results of the flow downing with stilling baffle revealed that the best new stilling baffle for downing the hydraulic jump at 30 mm head on the weir was 25 mm stilling baffle.
Rahustusseinaga voolurahustamise töö tulemuste uurimisel selgus, et juurde tehtud seinadest sobib vooluhüppe uputamiseks 25 mm kõrgune rahustussein kui ülevoolusurve on 30 mm. Tehiskaredusega takistuselementidega voolurahustamise töö käigus selgus, et väiksemate takistuste korral kohttakistustegur väheneb pikilangu suurenemisel ja suuremate takistuselementide korral suureneb.
The European Parliament and Union Water Framework Directive 2000/60/EC (WFD) established that all bodies of water with surface area greater than 50 ha in the European Union member states must achieve at least „good" ecological status by the year 2015, which was extended to 2027.
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu veepoliitika raamdirektiiv 2000/60/EÜ kehtestas kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ülesande viia kõigi üle 50 ha veepeegliga veekogude kvaliteet vähemalt tasemeni „hea" aastaks 2015, tähtaega pikendati hiljem aastani 2027.
For validation the data was compared with same day in situ measurements from the relevant monitoring sites on years 2016 – 2020.
Andmete valideerimiseks võrreldi neid sama päeva in situ tulemustega seirepunktidest aastatel 2016 – 2020.
Long term monitoring data was used for Lake Peipsi from 1983 to 2020 (the Center of Limnology’s database), data from Lake Peipsi hydrobiological monitoring reports from 2016 to 2020 (from the Environmental Agency’s database KESE) and Sentinel-3/OLCI data from 2016 to 2020 (Land Board satellite database ESTHub).
Töös kasutati Peipsi järve pikaajalisi seireandmeid aastatest 1983 – 2020 (saadud Limnoloogiakeskuse andmebaasist), Peipsi järve hüdrobioloogilise seire andmeid aastatest 2016 – 2020 (saadud Keskkonnaagentuuri KESE andmebaasist) ja Sentinel-3/OLCI andmeid aastatest 2016 – 2020 (saadud Maa-ameti geoportaalist ESTHub).
Sentinel-3/OLCI applications for European Union Water Framework Directive (2000/60/EC) implementation on phytoplankton parameters
Sentinel-3/OLCI - kaugseire tugi fütoplanktoni näitajate jaoks EL veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) rakendamiseks
Values for phytoplankton quality indicators were calculated from OLCI data using MCI (Maximum Chlorophyll Index) algorithm.
OLCI andmetest leiti fütoplanktoni kvaliteedinäitajate väärtused kasutades MCI (Maximum Chlorophyll Index) algoritmi.
The purpose of the thesis was to evaluate the correspondence of phytoplankton monitoring results from OLCI and in situ methods, cyanobacteria and algae bloom parameters in Lake Peipsi on year 2019 and the potential of remote sensing methods for determining the ecological quality class of the lake.
Magistritöö eesmärk oli hinnata OLCI ja in situ mõõtmiste tulemuste vastavust, sinivetikate ja veeõitsengute parameetreid Peipsi järves 2019. aastal ja kaugseire kasutamise potentsiaali veekogu kvaliteediklassi määramisel.
This thesis explores the potential applications of Sentinel-3/OLCI instrument for water quality monitoring in scope of Water Framework Directive (2000/60/EC) application.
Käesolevas magistritöös uuriti Sentinel-3/OLCI võimalikke kasutusviise veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) rakendamiseks fütoplanktoni kvaliteedinäitajate seires.
The thesis concluded that phytoplankton parameters and ecological quality classification were in accordance with in situ results and the quality evaluation based on them.
Käesoleva töö tulemused näitavad, et kaugseire meetoditel saadud andmed ja ökoloogilise kvaliteediklassi hinnangud on vastavuses in situ tulemuste ja nendel põhinevate hinnangutega.
OLCI data is a good addition to information gathered from in situ measurements and using remote sensing methods can improve the quality of phytoplankton monitoring, as well as help reaching the goals of WFD.
OLCI andmed sobivad hästi täiendama fütoplanktoni in situ seiret ja aitavad saavutada VRD eesmärke.
In scope of WFD many water quality indicators are monitored, including phyoplankton quality elements (phytoplankton total biomass, chlorophyll α concentration and percentage of cyanobacteria of the phytoplankton biomass).
Veekogude ökoloogilise seisundi hindamiseks seiratakse VRD raames muuhulgas fütoplanktoni kvaliteednäitajaid (fütoplanktoni biomass, klorofüll α kontsentratsioon ja sinivetikate osakaal fütoplanktonis).
Three methods were used for determining algae blooms in the OLCI data – two methds based on chlorophyll α long term median values using different timeframes and one method based on cyanobacteria percentage of the total phytoplankton biomass.
Veeõitsengud OLCI andmetes määrati kolmel meetodil (kahel meetodil klorofüll α mediaani alusel erinevatest ajavahemikest ja sinivetikate protsendi meetodil).
Methods based on long time mean chlorohyll α values were more suitable for determining the extent of algae blooms.
Veeõitsengute parameetrite hindamiseks sobivad paremini klorofüll α pikaajalistel mediaanidel põhinevad meetodid.
In addition, maps for average values for both parameters and showing phytoplankton ecological quality classification were produced for the year 2019.
OLCI 15 päeva keskmistatud andmete põhjal koostati klorofüll α ja sinivetikate protsendi 2019. aasta dünaamika kaardid, 2019. aasta keskmiste väärtuste kaardid ja järve ökoloogiliste kvaliteediklasside kaardid hetkel kehtivate ja välja pakutud uute klassipiiride alusel.
There were forty two samples all in all.
Piimaproove oli kokku nelikümmend kaks tükki.
Milk components and coagulation have a significant impact on the success of cheesemaking and the quality of cheese.
Piima koostis ja laapumisomadused mõjutavad oluliselt juustu väljatulekut ja kvaliteeti.
The purpose of this master’s thesis was to study goat milk composition and coagulation in a period of one year.
Antud magistritöö eesmärk oli uurida kitsepiima koostist ja laapumisomadusi aastase perioodi jooksul.
85.7% of samples studied coagulated well, 14.3% had weak or no coagulation.
Uuritud proovidest laapusid hästi 85,7% ning 14,3% laapusid halvasti või ei laapunud üldse.
In literature analysis of this thesis an overview is given of goat milk components, its composition and how different components impact coagulation.
Magistritöö kirjanduse analüüsi osas, anti ülevaade kitsepiima koostisosade sisaldusest ning sellest, kuidas erinevad koostise näitajad mõjutavad kitsepiima laapumisomadusi.
Average time of coagulation (R) was 13.4 from the moment of adding rennet, coagulation strength after 30 minutes was 36.37mm on average.
Keskmine piima laapumise aeg (R) oli 13,4 minutit alates laabi lisamisest, kalgendi tugevus (A30) 30 minuti möödudes oli keskmiselt 36,72 mm.
Samples of goat bulkmilk were collected between Feb. 14, 2019 and June 6, 2020, and dry matter components (fat, protein, lactose) were measured as well as somatic cell count, urea, pH and coagulation.
Kitsepiima segupiima proove koguti ajavahemikul 14.02.2019 kuni 06.06.2020, millest määrati piima koostiskomponentide (rasv, valk, laktoos) sisaldus ja somaatiliste rakkude arv, karbamiid, pH ning laapumisomadused.
The only statistically significant positive relation in the chemical composition of goat milk was between milk fat and dry matter content (r=0,77).
Kitsepiima keemilises koostises esines ainuke statistiliselt oluline positiivne seos piimarasva ja kuivainesisalduse vahel (r=0,77).
Average milk composition in summer grazing months was the following: fat 3.28%, protein 2.83%, lactose 4.38%, somatic cell score 5.77 and urea 111mg/l.
Keskmised piimakoostise sisaldused olid suvisel kajatamisperioodil järgmised: rasv 3,28%, valk 2,83%, laktoos 4,38%, somaatiliste rakkude skoor (SRS) 5,77 ja karbamiid 111 mg/l.
As a result it was found that goat milk contained on average 3.69% fat, 3.14% protein, 4.48% lactose; somatic cell score 6.0; average urea content 504 mg/l; average pH 6.7.
Uurimustöö tulemusel sisaldas kitsepiim keskmiselt: 3,69% rasva, 3,14% valku, 4,48% laktoosi, somaatiliste rakkude skoor oli 6,0, keskmiseks karbamiidi sisalduseks saadi 504 mg/l, pH keskmine sisaldus saadi 6,7.
Average milk composition in winter months (indoors) was the following: fat 3.90%, protein 3.29%, lactose 4.38%, somatic cell score (SCS) 6.04 and urea 490mg/l.
Keskmised piimakoostise sisaldused talvisel laudaperioodil järgmised: rasv 3,90%, valk 3,29%, laktoos 4,53%, somaatiliste rakkude skoor (SRS) 6,04 ja karbamiid 490 mg/l.
A significant positive relationship was found to exist between the intensity of coagulation (K20) and the time of coagulation ( R ) (r=0,36, r=0,7).
Laapumisomaduste vahel leiti positiivne oluline seos kalgendi moodustumise inentensiivsuse (K20) ja laapumise aja (R) vahel (r=0,36, r=0,7).
Monitoring of the composition and rennet coagulation properties of goats milk
Kitsepiima koostise ja laapumisomaduste monitooring
Coagulation strength (A30) was significantly positively linked to lactose and urea (r=0,42,r=0,60).
Kalgendi tugevuse (A30) vahel leiti positiivne oluline seos laktoosi ja karbamiidi vahel (r=0,42, r=0,60).
Time of coagulation (R) and fat and protein content showed a significant positive relationship (r=0,45, r=0,72).
Kalgendumise aja (R) ja piima koostise näitajate rasva ja valgu vahel leiti oluline positiivne seos (r= 0,45, r=0,72).
The Remote Control System of VKG Energia OÜ Substations
VKG Energia OÜ alajaamade kaugjuhtimissüsteem
The size of these subsidences ranges from 12 000 to 40 000 m2 and have an average depth of 0,7 to 1,1 meters.
Vajumite pindalad on vahemikus 12 000-42 000 m2 ja keskmiste sügavustega 0,8-1,1 meetrit.
The inputs are terrain models from 2009 and 2013 (made by Estonian Land Board) with 5x5 meter accuracy.
Lisaks leida maapinna vajumid, mis on tekkinud vahemikus 2009-2013 a. Selleks kasutati Maa-ameti poolt koostatud 2009. ja 2013. aasta maapinnamudeleid täpsusega 5x5 meetrit.
Possible applications of airborne laser scanning (ALS) data for exploring the impacts from oil shale mining
Aerolaserskaneerimise (ALS) andmestiku kasutamisvõimalusest põlevkivi kaevandamise mõjude uurimisel
All subsidences are located on top of Estonia underground mine, four in agricultural and three in forest area.
Vajumitest neli paiknesid põllumaal ja kolm metsaga kaetud aladel.
During the analysis, 7 subsidences were found that have high probability to be caused by underground mining.
Analüüsi tulemusel leiti uuringualalt 7 maapinna vajumit, mis seotud põlevkivi kaevandamisega.
The purpose of this thesis is to use airborne laser scanning (also LiDAR) data to detect possible subsidences on top of underground mining sites.
Töö eesmärk oli aerolaserskaneerimise ehk LiDAR-i andmestikust luua metoodika, mille alusel tuvastada kaevandusvaringute mõjul tekkinud maapinnavajumeid.
The result of comparing these inputs is elevation variations, which may indicate to possible underground collapses.
Nende andmete omavahelisel võrdluses leiti maapinna reljeefi muutused, mis on tingitud põlevkivi kaevandamisest.
The errors in forest areas can be reduced, when scanned earlier in the year, before the growing season of the trees and plants begin.
Sellist vajumite uuringut võiks teha järjepidevalt, et saada teadmisi ja uusi andmeid maapinna muutustest peale kaevandustegevuse lõpetamist.
For the first time, phosphorus fractions are determined in this lake sediment by sequencial extraction scheme.
Esmakordselt uuritakse antud järvesetete fosforifraktsioone, mis määratakse sette järjestikuse ekstraheerimise abil.
In most sediment layers, the dominant fraction was the phosphorus associated with organic matter, but with an increased dry matter content of 9-21 cm, the most predominant iron was phosphorus.
Setteläbilõike enamikes settekihtides oli domineerivaks fosforifraktsiooniks orgaanilise ainega seotud fosfor, kuid kõrgenenud kuivainesisaldusega 9-21 cm sügavusvahemikus oli ülekaalukaim rauaga seotud fosfor.
It further enabled to compare sediment phosphorus fractions depth distribution with lake’s eutrophication history.
See võimaldas kõrvutada fosforifraktsioonide ja sette üldkoostise sügavusjaotust järve teadaoleva eutrofeerumisajalooga.
The sum of phosphorus fractions was highest in the uppermost 5 cm of the sediment core (1208 µgP/g dry weight), characteristic to the freshly sedimented unstabilized material.
Ülemises 0-5 cm settekihis on fosforifraktsioonide summa 1208 µgP/g kuivaine kohta, pinnasetete kõrgem fosforikontsentratsioon on iseloomulik hiljuti settinud veel lagunemata materjalile.
In this study the chemical parameters of the sediment were analyzed and the phosphorus fractions were determined in the vertical 43cm surface sediment layer of Otepää Pikajärv.
Antud uurimuse käigus analüüsiti sette üldkoostise ja fosforifraktsioonide vertikaalset jaotust Otepää Pikajärve 43 cm paksuses pindmises põhjasettekihis.
In studied sediment core, organic matter constituted 29% of the sediment dry matter.
Analüüsitud põhjasettes oli orgaanilist ainet keskmiselt 29%.
The vertical distribution of organic matte and carbonates were compared with earlier paleolimnological studies, allowing to determine the approximate time scale of the collected sediment layers.
Orgaanilise aine ja karbonaatide sisalduse järgi setteprofiilis tuvastati ligikaudne settekihtide vanus toetudes Otepää Pikajärve varasematele paleolimnoloogilistele uurimustele.
Distribution of phosphorus fractions in bottom sediments of Lake Otepää Pikajärv
Otepää Pikajärve fosforifraktsioonide jaotus põhjasettes
Iron-bound phosphorus, organic phosphorus and labile phosphorus depth distribution reflected the changes caused by lake eutrophication.
Leiti, et labiilse fosfori, orgaanikaga seotud fosfori ja rauaga seotud fosfori fraktsioonid peegeldavad järves viimasel viiel aastakümnel toimunud toitelisuse muutusi.
The work is based on the answers given by 28 certified forestry companies and forest associations, whose representatives answered eight questions in 2019 in the QuestionPro environment.
Töö aluseks on 28 sertifitseeritud metsandusettevõtte ja metsaühistu antud vastused, kelle esindajad vastasid 2019.aastal kaheksale küsimusele QuestionPro keskkonnas.
The example of the questionnaire is from the survey conducted in Romania, which was adapted to Estonian conditions.
Küsimustiku eeskujuks on Rumeenias läbiviidud uuringu küsimused, mis on kohandatud Eesti tingimustele.
Assessments of forestry enterprises and forest cooperatives on forest certification in Estonia
Metsandusettevõtete ja metsaühistute hinnangud metsasertifitseerimisele Eestis
The study shows that the main problem of certified companies and cooperatives is they haven’t gotten the desired income, which can be explained by the industry, the prevailing demand in the market, as well as the recent certification.
Uurimusest selgub, et sertifitseeritud ettevõtete ja ühistute põhiprobleemiks on soovitud tulu mitte realiseerumine, mida võib seletada nii tegevusala, turul valitseva nõudluse, kui ka alles hiljutise sertifitseerimisega.
There were three main reasons for wanting to have a certificate: for the regulations and economic benefits of the timber market, and for raising reputation.
Põhilised põhjused, miks sooviti/soovitakse omada sertifikaati, oli kolm: puiduturu regulatsioonide ja majanduslike eeliste pärast ning maine tõstmiseks.
According to forestry companies and forest associations, the main obstacle of certification is extensive documentation and bureaucracy.
Metsandusettevõtete ja metsaühistute hinnangul on põhiliseks takistavaks asjaoluks sertifitseerimisel mahukas dokumentatsioon ja bürokraatia.
In this Bachelor's thesis, the assessments of Estonian private forest companies and cooperatives on forest management certification were studied.
Siinses bakalaureusetöös uuriti Eesti erametsa ettevõtete ja ühistute hinnanguid metsamajandamise sertiftitseerimisele.
Both quantitative and qualitative data were collected by the survey.
Küsitlusega koguti nii kvantitatiivseid kui kvalitatiivseid andmeid.
The development of entrepreneurship is related to the surrounding environment in which companies operate.
Ettevõtluse areng on seotud ümbritseva keskkonnaga, kus ettevõtted tegutsevad.
A more attractive business environment helps to encourage the emergence of new companies and the development of existing companies, which in turn has an impact on the socio-economic development of the region.
Atraktiivsem ettevõtluskeskkond aitab soodustada uute ettevõtete tekkimist ja olemasolevate ettevõtete arengut, mis omakorda avaldab mõju piirkonna sotsiaal-majanduslikule arengule.
Entrepreneurship plays an important role in the development of the economy and society by contributing to the creation of new jobs, employment, the provision of various goods and services to members of society.
Ettevõtlus täidab olulist rolli majanduse ja ühiskonna arengus, osaledes uute töökohtade loomises, tööhõives, ühiskonnaliikmetele mitmekesiste kaupade ja teenuste pakkumises.
The results of the survey revealed that nearly half of respondents do not consider the region's business environment to be conducive to entrepreneurship.
Küsitluse tulemustest selgus, et ligi pooled vastanutest ei pea piirkonna ettevõtluskeskkonda ettevõtlust soodustavaks.
Entrepreneurs cited state tax policies, excessive bureaucracy, burdensome legislation, shortage of qualified labour, labour price, infrastructure, the difficulty of accessing financial resources, low buying power of customers as well as incompetence of local government officials as the factors obstructing entrepreneurship development.
Ettevõtjad märkisid ettevõtlust takistavate teguritena eelkõige riiklikku maksupoliitikat, liigset bürokraatiat, koormavaid õigusakte, kvalifitseeritud tööjõu nappust, tööjõu hinda, infrastruktuuri, finantsvahendite kättesaadavuse raskust, klientide madalat maksuvõimet, aga ka kohaliku omavalitsuse ametnike ebapädevust.
The Master's Thesis is of practical value, as the results of the survey can be used in planning of cooperation between entrepreneurs and local government in the region, which in turn contributes to making the business environment more attractive.
Magistritöö on praktilise väärtusega, sest küsitluse tulemusi saab kasutada piirkonna ettevõtjate ja kohalike omavalitsuste vahelise koostöö edendamise planeerimisel, mis omakorda aitab kaasa ettevõtluskeskkonna atraktiivsemaks muutmisele.
In order to achieve this objective, primary data were collected by conducting an online survey of entrepreneurs operating in the rural municipalities of Viljandi County.
Eesmärgi saavutamiseks koguti esmaseid andmeid, korraldades Viljandimaa valdades tegutsevatele ettevõtjatele veebiküsitlust.
Entrepreneur's assessment of the business environment and expectations of the local government activities in developing the business environment on the example of rural municipalities of Viljandi County
Ettevõtjate hinnang ettevõtluskeskkonnale ja ootused kohaliku omavalitsuse tegevusele ettevõtluskeskkonna arendamisel Viljandimaa valdade näitel
The aim of the Master's Thesis is to identify how the entrepreneurs of rural municipalities of Viljandi County assess the business environment and what are their expectations towards the local government's activities in the developing the business environment.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada Viljandimaa valdade ettevõtjate hinnang ettevõtluskeskkonnale ja ootused kohaliku omavalitsuse tegevusele ettevõtluskeskkonna arendamisel.