natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the littoral zone juvenile pike started feeding also on fish at the end of June.
Litoraalis hakkasid haugi maimud toituma ka kaladest juuni lõpus.
The northern pike (Esox lucius) plays an important ecological role in lakes and has an important part in the fishery in Lake Võrtsjärv.
Haug (Esox lucius) on järves olulise ökoloogilise rolliga ning Võrtsjärves tähtis püügikala.
To find food preferences Ivlev´s selectivity index (E) was used; to compare the fish condition between different habitat types Fulton´s condition index (F) was used; the significance of the various food items (N%) to express the proportion of overall consumed food was found; and also daily consumed food and the fish carbon weight (% S) ratio was found.
Toitumiseelistuse leidmiseks kasutati Ivlevi selektiivsuse indeksit (E); seisundi võrdlemiseks elupaigatüüpide vahel kasutati Fultoni tüsedusindeksit (F); erinevate toiduobjektide olulisuse (N%) väljendamiseks leiti suhteline osakaal kogu tarbitud toidust, leiti ka ööpäevas tarbitud toidu ja kala enda C kaalu suhe (S%).
The aim of this master thesis was to analyse how juvenile pike selection of food and food preferences change in different habitats.
Magistritöö peamisteks eesmärkideks oli analüüsida, kuidas muutub haugi noorjärkude toiduvalik ja –eelistus erinevates elupaikades.
Five experimental fishing were taken at different times and the samples were collected from pelagic and littoral zone.
Kokku toimus viis katsepüüki ning proove koguti paralleelselt litoraalist ja pelagiaalist.
Its strength of generation is mostly affected by juvenile pike diet.
Tema põlvkondade tugevus on mõjutatud eelkõige noorkalade toitumisedukusest.
Juvenile northern pike Esox lucius in large shallow lake: the diet in littoral and pelagic zone
Haugi Esox lucius noorkalade toitumine suure madala järve litoraalis ja pelagiaalis
Pike fry who used a littoral habitat went to the ontogenetic diet shift at the end of the same summer but fish who used a pelagic habitat did not have an ontogenetic diet shift.
Maimud, kes kasutasid elupaigana litoraali, läksid röövtoidulisusele üle sama suve lõpuks, pelagiaali asustanud maimud ei jõudnudki toitumisnihkeni.
Juvenile fishes were collected with conical fry net and formalin-fixed samples were stored until dietary analysis.
Noorkalad koguti koonilise maimunoodaga ning formaliiniga fikseeritud proovid säilitati toitumisanalüüsini.
Zooplankton and fish samples were collected by Priit Zingel.
Kalade ning zooplanktoni proovid Võrtsjärvest kogus Priit Zingel.
In the pelagic zone juvenile pike feed only on invertebrates.
Pelagiaalis toitusid haugi noorkalad eranditult selgrootutest.
In order to identify the differences of investigated characteristics in different habitats, the Tukey post-hoc test was used.
Et selgitada uuritud tunnuste erinevusi erinevates elupaikades, kasutati Tukey post-hoc testi, mille olulisustõenäosus p = 0,05.
At the end of June there were completely no ciliates and rotifers in fish diet. Pike fry average length, carbon weight and the various food item occurrence in the guts between two different habitats were significantly different (p < 0.05).
Haugi maimude keskmine pikkus, C kaal ning magudes esinenud toidurühmad on kahe erineva elupaiga vahel oluliselt erinevad (p < 0,05).
To explain the changes in the height and weight of the pike fry, and for comparing the different food items occurrence in the juvenile fish guts was found using one-way analysis (ANOVA).
Muutuste selgitamiseks haugi maimude pikkuse ja kaalu suhtes ning maimude maost leitud erinevate toidurühmade esinemise võrdlemiseks kasutati ühefaktorilist dispersioonanalüüsi (ANOVA).
From the littoral zone all five experimental fishing were successful.
Litoraalist õnnestus vastseid kätte saada igal katsepüügil, pelagiaalist neljal korral.
In 2011 larvae and fry gut contents were studied for juvenile pike dietary analysis.
Haugi noorkalade toitumise analüüsiks uuriti 2011. aastal püütud vastsete ja maimude magude sisusid.
The isolates of the pathogen from the epidemic of 2013 can be used for further research in order to assess changes in the population genetics of the pathogen and to find out possible changes in the pathogens virulence between disease epidemics.
Tõve-pigihuule isolaate 2013. aasta epideemiast on võimalik kasutada edasistes uurimustöödes, et hinnata muutuseid liigi populatsioonides ja välja selgitada võimalikud muutused patogeeni virulentsuses erinevate puhangute vahel.
The results of this work help to decide which primers to use in laboratory work for the identification of the pathogen.
Antud töö tulemuste põhjal saab otsustada, millised praimereid kasutada laborites patogeeni tuvastamiseks.
In order to test the primers, DNA was extracted from a selection of cultures, PCR mix was preparated, PCR reactions were carried out and the results were visualised by gelelectroforesis.
Praimerite testimiseks eraldati valitud kultuuridest DNA, valmistati PCR segu, viidi läbi PCR reaktsioonid ja geelelektroforees tulemuste kontrollimiseks.
The aim of this thesis was (1) to test species specific PCR primers designed for early detection of Lophodermium seditiosum and to assess their suitability for fast and accurate detection of the pathogen in the laboratory work, (2) to test specific DNA primers designed for the detection of other Lophodermium species found on Scots pine needles (L. conigenum and L. pinastri) and to ascertain their suitability in accurately differentiating related species, (3) to isolate Lophodermium seditiosum from epidemic of 2013 for further research.
Lõputöö eesmärkideks oli (1) testida tõve-pigihuule varajaseks tuvastamiseks disainitud liigispetsiifilisi PCR praimereid ja hinnata nende sobivust kasutamiseks labortöödel patogeeni kiireks ja usaldusväärseks tuvastamiseks, (2) testida L. conigenum’i ja L. pinastri’i liigispetsiifilisi DNA praimereid ja välja selgitada nende sobivus lähedaste liikide täpseks eristamiseks, (3) edasisteks uuringuteks isoleerida L. seditiosum puhaskultuuri 2013. aasta haiguspuhangust nakatunud okastest.
Early diagnostics of Lophodermium needle cast (Lophodermium seditiosum)
Männi-pudetõve tekitaja (Lophodermium seditiosum) varajane diagnostika
All tested primers are highly specific and they amplify only the DNA of the target-species.
Kõik kasutatud praimerid on kõrge spetsiifilisusega ehk nad amplifitseerivad ainult sihtmärkliigi DNA, kuid erinevused esinevad katsetatud DNA praimerite tundlikkuses.
For a quick analysis, it is important to accurately detect Lophodermium seditiosum infection in pine needles and to distinguish closely related species which have different pathogenicy.
Kiire analüüsi teostamiseks on vajalik täpselt tuvastada okastest latentne L. seditiosum’i nakkus ning eristada omavahel erineva patogeensusega lähedasi liike.
Two primer pairs designed for the detection of L. seditiosum, one for L. conigenum and two for L. pinastri were tested with DNA extracted from the cultures.
Katsetati kahte L. seditiosum’i, ühte L. conigenum’i ja kahte L. pinastri tuvastamiseks disainitud praimerite paari.
In 2013 needle samples were collected from two young Scots pine stands from a total of 41 trees.
2013. aastal kahest männinoorendikust kokku 41 puult kogutud okkaproovidest isoleeriti puhaskultuuri seened, mis vastasid sihtmärkliikide tunnustele.
For further research 66 cultures of L. seditiosum were obtained.
Edasisteks uuringuteks isoleeriti kokku 66 tõve-pigihuule puhaskultuuri.
Lophodermium needle cast is a needle disease of Scots pine (Pinus sylvestris L.) caused by pathogenic ascomycete Lophodermium seditiosum.
Männi-pudetõbi on patogeense kottseene tõve-pigihuul (Lophodermium seditiosum) tekitatud okkahaigus harilikul männil (Pinus sylvestris L.).
It is difficult to identify if the needles are infected by L. seditiosum because of the long latent phase of the infection and morphologically similar fruiting bodies and cultures of all Lophodermium species found in Scots pine needles (L. seditiosum, L. conigenum, L. pinastri).
Pika latentse perioodi ning hariliku männi okastel leiduvate pigihuule perekonna liikide (L. seditiosum, L. conigenum, L. pinastri) viljakehade ja puhaskultuuride morfoloogilise sarnasuse tõttu on keeruline tuvastada okaste nakatumist tõve-pigihuulega.
The results showed that it is possible to use primers for fast and accurate detection of the pathogen L. seditiosum and to distinguish it from closely related species.
L. seditiosum’i praimeritega testiti ka okastest eraldatud DNA-d. Töö tulemustest selgus, et praimereid kasutades on võimalik tuvastada kiirelt ja täpselt patogeen tõve-pigihuul ning eristada seda lähedastest liikidest.
How phytoplankton pigments reflect historical and contempoarary status of large shallow lakes?
Kuidas fütoplanktoni pigmendid peegeldavad suurte madalate järvede ajaloolist ja tänapäevast seisundit?
Although some palaeoindicators peaked in 1970s no significant recovery to more natural state was observed.
Kuigi mõned eutrofeerumise indikaatorid saavutasid oma maksimumi 1970-ndatel ei ole märkimisväärset järvede seisundi paranemist sajandi viimasel kümnendil näha.
As a result of contemporary pigment flux and multi-proxy palaeolimnological studies of lakes Peipsi and Võrtsjärv we can conclude that according to fossil pigments and other palaeoindicators three periods in the evolution of lakes Peipsi and Võrtsjärv can be distinguished on the 20th century: from 1900 to 1950s, from 1950s to 1990s and from 1990s to 2000.
Töö tulemusena selgus, et fütoplanktoni pigmentide ja teiste paleoindikaatorite põhjal võib mõlema järve arengus eristada kolme ajaperioodi: 1900 kuni 1950-ndad, 1950-ndad kuni 1990-ndad ning sajandi viimane kümnend.
As opposed to deep lakes, the use of phytoplankton pigments in palaeolimnological studies is complicated, because constant resuspension of sediments disturbs the formation of clear sediment archives.
Erinevalt sügavatest järvedest, on pigmentide kasutamine suurte ja madalate järvede paleolimnoloogilistes uurimustes raskendatud, kuna selget ajaloolist settejälge segab vee intensiivse liikumise poolt põhjustatud setete resuspensioon.
Phytoplankton is the most important primary producer in the aquatic ecosystems and account for half of all photosynthetic activity on earth, thus creating the base for most aquatic food chains.
Fütoplankton on tähtsaim orgaanilise aine esmastootja vee-keskkonnas ning hõlmab umbes pool Maal toimuvast fotosünteesist, pannes aluse enamikele vees olevatele toiduahelatele ning omades olulist rolli atmosfääris olevate kasvuhoonegaaside tasakaaluprotsessides.
Phytoplankton pigments that capture and transform light energy are important source of historical information, because if buried in sediments they preserve for centuries and can give information about algal communities in the past.
Vetikate valgusenergiat püüdvad ning edasikandvad pigmendid on olulised ajaloolise informatsiooni allikad, kuna säilivad settesse mattununa tuhandeid aastaid ning võimaldavad hinnata järvedes toimunud vetikate biomassi ja taksonite vahelisi muutusi.
In Europe, the EU has implemented the Water Framework Directive, which is focused on assessing water quality in all waterbodies spanning from ground water to coastal marine waters.
Euroopa Liidus jõustunud veepoliitika raamdirektiivi kohaselt tuleb kehtestada veekogude hea seisundi kriteeriumid.
Palaeoindicators show that eutrophication of both lakes started to increase rapidly in 1950s.
Eutrofeerumine kiirenes mõlemas järves 1950-ndatel, mida toetab ka olemasolev seireandmestik.
This dissertation is focused on phytoplankton pigment analysis of two interconnected large shallow lakes Võrtsjärv and Peipsi.
Käesoleva töö fookuses on suurtes ja madalates järvedes, Võrtsjärves ja Peipsi järves, toimuvate fütoplanktoni pigmentide voogude ning lähiajaloo uurimine mitmekülgsete paleolimnoloogiliste näitajate kaasabil.
Results do show, that phytoplankton pigments can be used in multi-proxy palaeolimnological studies to track changes in phytoplankton communities and work out reference conditions even in large shallow lakes.
Eestis esmakordselt on käesolevas töös kasutatud fütoplanktoni pigmente suurte madalate järvede paleolimnoloogilistes uurimustes ning näidatud nende kasutamisvõimalusi seisundi hindamise kriteeriumite väljatöötamisel.
Monitoring records rarely go back more than a few decades and in order to define reference conditions other approaches are needed.
Loodusliku ja inimtekkelise eutrofeerumise eristamine on tihti võimalik vaid mitmekülgsete paleoökoloogiliste uuringutega, sest seireandmed ulatuvad enamasti vaid mõnede aastakümnete taha, kui veekogud olid juba tugeva inimmõju all.
The study is done by using meta-analysis based on scientific articles.
Töö on tehtud metaanalüüsi meetodil teadusartiklite põhjal.
Soil organic matter improves soil fertility and enhances its properties.
Mulla orgaaniline aine tõstab mulla viljakust ja parandab selle omadusi.
The aim of this study is to evaluate how different crop rotations affect soil carbon stock, how large is soil carbon sequestration efficiency and what factors affect this.
Töö eesmärgiks oli hinnata, kuidas mõjutavad erinevad külvikorrad mulla süsinikuvaru, kui suur on süsiniku sidumise efektiivsus ja millised tegurid seda mõjutavad.
Several crop rotations enhanced carbon stock but were different by crop rotation lenght and growing cultures.
Mitmed külvikorrad suurendasid süsinikuvaru, kuid olid erinevad külvikorraga pikkuse, kasvatavata kultuuride poolest.
There is increasing interest to study soil carbon stock.
Mulla orgaanilise süsiniku uurimise vastu on järjest suurenev huvi.
Changes of soil organic carbon stock depending on crop rotation
Mulla süsinikuvaru muutused sõltuvalt külvikorrast
Gathered information was used to form tables, to evaluate relationship between carbon input and carbon stock change the determination coefficient was used.
Andmetest koostati tabelid ja kasutati ka determinatsioonkordajat kasutades regressioonanalüüsi, et hinnata süsinikusisendi ja süsinikuvaru aastase muutuse seose tugevust.
The smallest change was in untilled grassland with carbon stock change of -0.02 t/ha y. The biggest carbon stock change (2.58 t/ha) was in an Estonian experiment where composted manure and cover crops were used.
Kõige rohkem suurenes süsinikuvaru muutus aastas Eestis läbiviidud katses, kus kasutati komposteeritud sõnnikut ja kasvatati vahekultuure, süsinikuvaru aastane muutus oli 2,58 t/ha.
Based on these articles it is difficult to bring out one specific crop rotation, that would improve carbon stock in any conditions.
Üht kindlat külvikorda, mille rakendamine suurendaks süsinikuvaru kõikides oludes on töös kasutatud artiklitele tuginedes raske välja tuua.
Analysis of composition of branches in non-pruned and pruned pine (Pinus sylvestris L.) stems
Okste analüüs laasimata ja laasitud mändide (Pinus sylvestris L.) tüves
The obtained data was analyzed and comparison of unpruned and pruned trees was carried out.
Saadud tulemusi analüüsiti ja võrreldi laasimata ja laasitud puul.
From whorls branches were cut off, of which 384 from unpruned trees and 392 from pruned trees.
Männastest lõigati välja oksad, millest 384 oli pärit laasimata puult ja 392 laasitud puult.
From branches was measured the elevation angle to the ground, azimuth, length of living and dead part of the branches and also branch diameter perpendicular to the axis.
Okstelt mõõdeti nende tõusunurk maapinna suhtes, asimuut, oksa elusosa ja surnud osa pikkus, samuti diameeter risti oksa teljega.
For the study in autumn 2015 in Järvselja Training and Experimental Forest District in compartment JS276 two pine model trees were cut – one unpruned and the other pruned.
Uurimistöö jaoks langetati 2015. aasta sügisel Järvselja Õppe- ja katsemetskonnas kvartalilt JS276 eraldiselt 8 kaks mudelpuud, üks laasimata ja teine laasitud mänd.
The goal of the study was to compare the volumes of the branches of pruned and unpruned pine stems, the proportion of volume the branches and the stem, the location of the branches in the stem and the volume of different zones of the branches and location in the stem.
Töö eesmärgiks on võrrelda laasimata ja laasitud mändide okste mahtusid, okste mahu osakaalu tüve mahust, okste asetsemist puu tüves ja erinevate oksa tsoonide mahtu ja paiknemist tüves.
In this BSc thesis the branches of pruned and unpruned pine stems were analyzed.
Käesolevas bakalaureusetöös analüüsiti laasitud ja laasimata mändide oksi.
The stem volume of the zone of live branches of pruned and unpruned stems was equal, 6.7% of the volume.
tüve mahust.. Laasitud ja laasimata puu elusokste tsooni tüvemaht oli võrdne, 6,7% tüve mahust.
The share of timber with live and dead branches of pruned trees was 39.5% and 31.7% of unpruned trees of the total volume of the tree.
Elusoksi ja surnuid oksi sisaldava puidu maht laasitud puul oli 39,5% ja laasimata puul 31,7%.
The share of timber with live branches of pruned trees was 25.5% and 45.9% of unpruned trees of the total volume of the tree.
Elusoksi sisaldava puidu maht laasitud puul oli 25,5% ja laasimata puul 45,9% tüve mahust.
The zone of dead branches of pruned trees was located at height up to 17 m and upt to height 18.2 m for unpruned trees.
Surnud okstega puidu tsoon paiknes laasitud puul kuni 17 m kõrguseni ja laasimata puul kuni 18,2 m kõrguseni.
The volume of dead of branches of three largest whorls of unpruned trees was located at height of 12.1 m - 13.7 m and the volume of live branches at height 18.6 m - 23,2 m. Knot-free zone of pruned trees was up to height of 6.3 m and up to height of 8.4 m height of unpruned trees.
Laasimata puul asus kolme suurima männase surnud okste maht kõrgusel 12,1 m – 13,7 m ja elusokste maht 18,6 m – 23,2 m. Oksavaba puidu mahu tsoon oli laasitud puul kuni 6,3 m kõrguseni ja laasimata puul kuni 8,4 m kõrguseni, seevastu laasimata puul oli oksavaba tsoon kitsam.
The share of knot-free timber of pruned trees was 28.4% and 15.8% of unpruned trees of the total volume of the tree.
Oksavaba puidu maht oli laasitud puul 28,4% ja laasimata puul 15,8% tüve mahust.
The volume of dead of branches of three largest whorls of pruned trees was located at 5.6 m - 11.8 m height and live branches volume at 11.8 m - 18.6 m height.
Kolme suurima männase surnud okste maht laasitud puul asus 5,6 m – 11,8 m kõrgusel ja elusokste maht 11,8 m – 18,6 m kõrgusel.
In total 198 whorls were measured, half of them from unpruned trees and half from pruned trees.
Kokku mõõdeti 198 männast, neist pooled ehk 99 männast olid pärit laasimata mudelpuult ja 99 männast laasitud mudelpuult.
Wishing to promote efficiently sauna facilities, many companies need to fundamentally rework their homepages and make its use much easier and more operative.
Soovides reklaamida saunateenuseid, peavad paljud ettevõtted põhjalikult ümber tegema oma koduleheküljed ning tegema selle kasutamise oluliselt lihtsamaks ja operatiivsemaks.
However, Estonia has both the long-term sauna traditions and diverse and functioning infrastructure: different saunas with a variety of additional services.
Samas on Eestis olemas nii pikaaajaline saunakultuur kui ka mitmekesine ja toimiv taristu: erinevad saunad koos erinevate lisateenustega.
Although sauna and saunaculture is an important part of our daily lives, publicly available information of sauna services is insufficient and unsystematic.
Kuigi saun ja saunakultuur on meie igapäevase elu oluline osa, on avalikult kättesaadav informatsioon sauna ja saunateenuste kohta ebapiisav ning süstematiseerimata.
Unfortunately, the Estonian state has done quite a little to promote Estonian saunaculture in the world.
Paraku pole Eesti riik veel väga panustanud Eesti saunakultuuri laiemale tutvustamisele maailmas.
The author of the bachelor work will give an overview of the South-Estonian ventures offering sauna services, including the quality of reflecting such services in public channels, which information is shared with customers as well as the things that are important to customers concerning sauna services.
Autor soovib oma bakalaureusetöös anda ülevaade saunateenust pakkuvatest maaturismi ettevõtetest, sealhulgas milline on saunateenuse kajastamise kvaliteet, millist infot klientidele jagatakse aga ka seda, mis on selle teenuse puhul klientidele oluline.
The relative importance and role of sauna in the nowadays day estonian
Sauna osatähtsus ning roll kaasaegse eesti turismiteenuses
Estonia could be one of the few countries in the world that can point out its’s long-term saunaculture in countries promotonial advertisements, promotional events and brochures.
Eesti võiks olla üks riik maailmas, mis oma maad tutvustavates reklaamides, promoüritustel ja brozüürides tooks esile oma pikaajalist saunakultuuri.
Although tourism portals are reflecting the companies that provide sauna services, it takes a lot of time to obtain specific information and sometimes it is not possible to understand the quality and content of the services without calling the service provider.
Turismiportaalid küll kajastavad ettevõtteid, kes saunateenuseid osutavad, kuid konkreetse informatsiooni saamiseks kulub palju aega ning vahel ei olegi võimalik ilma kohale minemata või telefoniga suhtlemata mõista osutatavate teenuste sisulisi ja kvaliteedilisi nüansse.
The author has carried out a survey, which confirmed the fact that Estonians are still a great sauna nation and sauna is visited freguently by nearly 60 % of those surveyed.
Töö käigus läbi viidud küsitluse käigus saab kinnitust asjaolu, et eestlased on jätkuvalt suur saunarahvas ning tihedalt käib saunas pea 60% küsitletutest.
Much are attending their own saunas or go to sauna’s of their friends or acquaintances, but often people go to sauna’s offered by sauna providing ventures.
Palju käiakse oma või sõprade, tuttavate poolt saunas, kuid tihti külastatakse ka saunateenuseid pakkuvates ettevõtetes.
In addition to the hygenical reasons of sauna, the social aspects are also very important: therefore people prefer saunas with bigger sauna and resting rooms.
Lisaks puhtusele peetakse väga oluliseks ka sotsiaalset poolt: saunateenuse kasutamisel soovitakse, et saunalavale ja puhkeruumi mahuks enamu kui 1-2 saunalist.
The dynamics of hereditary scrapie resistance in Estonian sheep breeds
Päriliku skreipiresistentsuse dünaamika Eesti lambatõugudel
In 1901 and 1964, the SPEI value was -2, which means a highly extreme drought.
Aastatel 1901 ja 1964 oli SPEI väärtus -2, mis tähendab väga ekstreemset põuda.
In these years, the effects of drought on the growth of the tree may have been affected later, not in the same growing year.
Nendel aastatel võis põua mõju puu juurdekasvule avalduda hiljem, mitte samal kasvuaastal.
Both years are also outlined in Tarand et al. (2013).
Mõlemad aastad on välja toodud ka Tarand et al. (2013) teoses.
However, in the case of this method in 1902, 1985 and 2003, the effects of drought could have increased later.
Siiski ka selle meetodi puhul aastatel 1902, 1985 ning 2003 võis põua mõju avalduda juurdekasvus hiljem.
In these years, the values of all the components of resilience were below 1, which means that spruce trees were very sensitive to drought, growth slowed down, and the chance of recovery from drought was low.
Nendel aastatel olid kõikide vastupidavuse komponentide väärtused alla 1, mis tähendab, et harilikud kuused olid põuale väga vastuvõtlikud, kasv aeglustus ning põuast taastumise võimalus oli väike.
According to literature, these dry years were not known as drought years, but known drought years 1939 and 1963-1965 could have had a strong impact on growth, which was manifested years later.
Kumbki aasta ei olnud kirjanduse põhjal kuiv aasta, kuid teadaolevad põuased aastad 1939 ja 1963-1965 võisid juurdekasvule avaldada tugevat mõju, mis väljendus aastaid hiljem.
To study the effects of drought on incremental growth, freeware R-packets dplR, pointRes, ggplot2 and dendroTools were used.
Põua mõju uurimiseks juurdekasvule kasutati vabavara R-i pakette dplR, pointRes, ggplot2 ja dendroTools.
Impact of drought on the growth of norway spruce (picea abies karst.
Põua mõju hariliku kuuse (Picea abies (L.) Karst.)