natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The demand for food produced in an ecologically friendly way is getting more prominent in the whole world.
Kuna kogu maailmas suureneb nõudlus keskkonnasäästlikult toodetud toidu järgi, on oluline leida erinevaid võimalusi jätkusuutliku saagi tagamiseks tingimustes, kus sünteetiliste väetiste ja pestitsiidide osakaalu on vähendatud.
Effects of natural and anthropogenic pressures on variations in the water quality of large lakes
Looduslike ja inimtekkeliste survetegurite toime vee kvaliteedi muutlikkusele suurjärvedes
The Enonselkä basin of the large and shallow Lake Vesijärvi had been suffering from eutrophication, but the lake was successfully restored in the 1990s by reducing the external nutrient loading and also by efficiently removing fish.
Võrdluseks uuriti tugevalt eutrofeerunud Vesijärve osa, Enonselkä (Soomes), mille vee kvaliteet paranes 1990. aastatel tänu toiteainete väliskoormuse alandamisele ning kalade väljapüügile.
As a higher frequency of extreme wind events can be expected in the future due to the climate change, severe implications on the lake ecosystems may follow due to the increase of internal P loading.
Ekstreemselt kõrge tuulekiiruse juhtude sagenemine, mida prognoositakse seoses kliimamuutustega, võib esile kutsuda P sisekoormuse suurenemist tulevikus.
Resuspension, particularly in the shallow areas, triggered the internal loading of SS, which resulted in high water turbidity in the Enonselkä basin.
Madalate alade setete resuspensioon oli SS sisevoogude ning suurenenud veehägususe põhjuseks.
This may be associated with the signs of recurring deterioration of the ecosystem exhibited since the late 1990s following the successful restoration in the 1990s.
Antud nähtust võib seostada Enonselkäs ka vee kvaliteedi halvenemisega alates 1990. lõpust.
Extensive resuspension measurements in Lake Peipsi demonstrated that the wind affected TP concentration in the water column through the mechanism of sediment resuspension.
Ulatuslikud resuspensiooni mõõtmised, mida tehti Peipsis esmakordselt, näitasid, et tuule mõju vee kvaliteedile avaldub just setete resuspensiooni kaudu.
Moreover, no significant long-term changes in TP concentrations in Lake Peipsi s.s. occurred, specifically since the 1990s.
1) Täheldati vaid vähest Eesti-poolsete jõgede P-koormuse muutust põllumajandustegevuse vähenemise järel 1990. aastate alguses, ning Peipsi Suurjärve vee P kontsentratsioon alates 1990., pikemaajalise perioodi keskmisena, ei muutunud oluliselt.
In the present study, the contributions made by riverine nutrient loading, sediment resuspension and weather factors to the water quality of large shallow Lake Peipsi were ascertained.
Käesolevas töös uuriti jõgede reostuskoormuse, setete resuspensiooni ning ilmastiku mõju järvevee kvaliteedi muutlikkusele.
Since then however, signs of a recurrence in the deterioration of the water quality triggered further investigations of the gross sedimentation and sediment resuspension activities in that lake.
2000. aastatel täheldati seal taas vee kvaliteedi halvenemist, mis ajendas settimise ja setete resuspensiooni kui selle potentsiaalse põhjuse uurimist.
3) The study of the long-term series of TP measurements revealed the significant contributions to the TP anomalies made by water temperature, water level, photosynthetically active radiation and wind speed.
3) Uuritud ilmastikunäitajad (veetase ja vee temperatuur, päevakeskmine ja maksimaalne tuule kiirus, fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus) osutusid olulisteks Peipsi vee kvaliteeti määrajateks.
The spatial differences of the sediment resuspension were determined by the lake’s morphometry.
Uuritud järvedes sõltus setete resuspensiooni (ja settimisvoo) ruumiline varieeruvus peamiselt järve morfomeetriast.
Resuspension-mediated internal loading of TP dominated over the external loading in Lake Peipsi.
Setete resuspensiooni tekitatud üldfosfori (TP) sisekoormus ületas tunduvalt väliskoormuse väärtust.
Highly anomalous wind events were the main cause for TP changes.
TP kontsentratsiooni muutused olid eriti tundlikud tuule kiiruse muutuste suhtes.
The hysteresis in the P dynamics of Lake Peipsi can be due to high P levels in its catchment soils, unchanged external loading from shared parts of its catchment, to internal P loading, and from changes in weather.
Seoseid võisid mõjutada valgla pinnases ja pinnaveekogudes akumuleerunud P (sisekoormus), muutused ilmastikus ja P sissevoolus uurimata valglalt.
The annual in-lake TP concentrations were insensitive to the changes in TP loading through the major inflow.
Aastakeskmine järve vee P kontsentratsioon ei reageerinud aastast-aastasse muutuvale P reostuskoormusele.
2) Sediment resuspension constituted the majority of the gross sedimentation in both Lake Peipsi and in Enonselkä.
2) Nii Peipsis kui Enonselkäs moodustas setete resuspensioon valdava osa kogu settimisvoost.
High P concentration has been thought to be the main reason for the degradation of the water quality in this lake.
Peamiseks uurimisobjektiks oli Peipsi järv, kus tähtsaimaks keskkonnaprobleemiks peetakse vee kõrget fosfori (P) sisaldust.
Macrophyte-based management of the shallow areas could contribute to the restoration of the whole basin.
Setete resuspensiooni uuringud Enonselkäs näitasid, et järve madalamates piirkondades resuspendeeritud setete ümberpaiknemine võib kontrollida kogu järve vee kvaliteeti.
An understanding of the factors that drive the water quality of large lakes is critical to the protection of such waterbodies.
Järvede vee kvaliteet kujuneb paljude looduslike ja inimtekkeliste survetegurite koosmõjul ning nende faktorite mõju selgitamine on esmatähtis keskkonnakaitselisest seisukohast.
It has hitherto been assumed that large shallow lakes are particularly influenced by sediment resuspension.
Kuigi suuri madalaid järvi peetakse eriti mõjustatuks setete tuuletekkelise resuspensiooni poolt, jäävad empiirilised andmed tihti puudulikeks keeruliste uurimistingimuste tõttu.
Our quantitative estimations of the impacts of different weather variables on TP will help to predict changes in the water quality under different scenarios of climate change.
Vastavalt saadud uuringutulemustele võivad kliimamuutuste tagajärjed vee ökosüsteemidele olla dramaatilised.
Therefore, the present study provided the first empirical evidence for the high potential for recycling of P, which was originally brought into the lake by external loading.
Käesoleva töö tulemused rõhutavad eelkõige väliskoormuse piiramise vajalikkust, mis võimaldaks vähendada primaarproduktsiooni ning teiselt poolt vältida uute toiteainete akumuleerumist setetesse.
Selection of technologies and equipment in milk production
Tehnoloogiate ja seadmete valik piimatootmises
The chapter is about important aspects of dairy farm like milking technology, feeding, dung removing, and ventilation.
Välja on toodud olulised küsimused farmis, lüpsitehnoloogia, sõnnikukäitlus, jootmine, söötmine ja ventilatsioon laudas.
In the sixth chapter there is an example farm.
Esimeses osas kirjeldatakse loomakasvatust üldiselt.
The second chapter is written about milking technologies, it introduces human operated milking machinery, and milking robots.
Teises osas antakse ülevaade lüpsitehnoloogiatest ja tutvustatakse erinevate tootjate lüpsisüsteeme.
In addition, there is an introduction of machinery used for taking out dung.
Tuuakse välja erinevaid sõnnikukoristusseadmed.
The fifth chapter is written about the importance and types of ventilation.
Viiendas osas tuuakse välja ventilatsiooni olulisus ja hea kliima parameetrid looma heaoluks.
The forth chapter is about dung and how to remove it from the barn.
Neljandas osas kirjeldatakse sõnniku üldist olemust ja selle laudast eemaldamise vajadust.
In the third chapter there are feeding normatives and the importance of correct feeding.
Kolmandas osas tutvustatakse söötmistehnoloogiaid ning seadmete eripärasid.
The first chapter introduces important aspects of raising dairy cattle, cows milk production and well being of cattle.
Samuti saab teadmisi olulistest loomakasvatustingimustest, mis on tähtsad loomakasvatuse seisukohalt suurema piimatoodangu saavutamiseks.
This thesis is about technologies and equipment necessary for raising a dairy cattle.
Viimases osas on välja toodud katsefarmis planeeritavad tehnoloogiad 564 piimaveise pidamiseks.
There are two types of ventilation, natural and mechanical, and the chapter contains an overview of them.
Tutvustatakse erinevaid ventilatsioonisüsteeme ja soojustamise viise.
Employees affect the company's success and help to achieve the company's goals, it is therefore necessary to clarify their expectations and concerns.
Töötajad mõjutavad ettevõtte edukust ja annavad panuse ettevõtte eesmärkide saavutamiseks, sellepärast on vaja välja selgitada nende ootused ja probleemid.
Based on the problems revealed in the research, the author has made some suggestions:  talk to the householder to install ventilation system and/or air conditioner;  make some brakes during the day to share information, so that colleagues do not disturb during working hours;  review staff workload;  explain to the staff the principles of the transmission of information to avoid a blackout;  review salaries with regard to labor input and skills;  explain to employees what is expected of them professionally.
Töö autor tegi ettevõtte juhatajale alljärgnevad parendusettepanekud:  pidada majahaldajaga läbirääkimisi, et kontoriruumidesse paigaldada ventilatsioonisüsteem ja/või konditsioneer;  korraldada kontoris päeva jooksul info jagamiseks pause, et töökaaslaste tööaega mitte segada;  töötajate töökoormused üle vaadata;  töötajatele selgitada informatsiooni edastamise põhimõtteid, et ei tekiks infosulgu;  töötajate töötasud üle vaadata seoses tööpanuse ja oskustega;  selgitada töötajatele, mida neilt tööalaselt oodatakse.
Because different things motivate people, there is a need to examine a specific company.
Erinevaid inimesi motiveerivad teatud määral erinevad asjad ja selleks on vaja uurida konkreetset ettevõtet.
It was very positive that lunch is form the employer.
Positiivne oli, et lõunasöök on tööandja poolt ja kollektiiv on sõbralik.
The author recommends retain this good level.
Töö autor soovitab säilitada antud taset, teadvustades endale, mis on sellised head tulemused andnud.
Job satisfaction and motivation research in the example of Anu Ait OÜ
Töörahulolu- ja motivatsiooniuuring Anu Ait OÜ näitel
The aim of the Bachelor`s Thesis is to determine the level of job satisfaction and motivation in Anu Ait OÜ and make recommendations to the owner of the company based on results of the research.
Töö eesmärk on välja selgitada töötajate töörahulolu ja motivatsiooni tase Anu Ait OÜ-s ning uuringu tulemustele tuginedes teha ettevõtte juhatajale parendusettepanekuid.
All the people were pleased with joint events and recognition.
Ettevõttes toimuvate ühisüritustega ja aasta lõpus toimuva tunnustamisega olid rahul kõik töötajad.
Data was collected by the interview built on the Herzberg’s dual-factor theory.
Intervjuu küsimused koostati Herzbergi hügieeni- ja motivatsioonifaktoritele tuginedes.
The personnel job satisfaction and motivation in Anu Ait OÜ is quite high.
Töörahulolu ja motivatsioon on Anu Ait OÜ-s heal tasemel.
There is a constant exchange of experience with other forestassociations.
Toimub pidev kogemuste vahetamine teiste metsaühistutega.
Research methodology compared Põlva Forestowners Association membership number, indicators of economic, apply for grants and projects carried out between 2007 and 2012th.
Uurimismetoodikana võrreldi Põlva Metsaomanike Seltsi liikmete arvu, majandusnäitajaid, toetuste taotlemist ja läbi viidud projekte aastatel 2007 kuni 2012.
Chronologically is described activities of NPO Põlva Forestowners Association between 2000 and 2012th.
Kronoloogiliselt on kirjeldatud MTÜ Põlva Metsaomanike Seltsi tegevust aastatel 2000 kuni 2012.
The results are remarkable: in republic, it is association with the largest number of members, in the first five by members-owned forestland area, operates in the house bought of own-funds, practical trainings will be carried out on their own forestproperties.
Saadud tulemused on märkimisväärsed: vabariigis ollakse liikmete arvult suurim ühistu, liikmete omandis oleva metsamaa pindalalt esimese viie seas, tegutsetakse omavahendite eest ostetud majas, praktilisi koolitusi viiakse läbi oma kinnistutel.
Forestassociations with a large number of members have an advantage when they applying for different internal ja EU grants.
Suure liikmete arvuga metsaühistud on eelisolukorras erinevate siseriiklike ja EL toetuste taotlemisel.
The purpose of this barchelor thesis is to give an overview about history of coopera-tion's and institutions of private forestowner's in Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärk on anda ülevaade ühistegevuse ajaloost ja erametsaomanike ühendavatest organisatsioonidest Eestis.
This work's conclusions can be applied activities of Põlva Forestowners Association from now on. Põlva Forestowners Association, as an example of successful functioning forest-association can help some of private forest owners to make a positive decision to join forestassociation and smaller forestassociations turn further regional integration in.
Põlva Metsaomanike Selts, kui näide edukalt toimivast metsaühistust võib aidata nii mõnelgi erametsaomanikul langetada positiivne otsus liitumiseks metsaühistuga ja väiksematel metsaühistutel omakorda regionaalseks liitumiseks.
Actively participates of common deals over the republic organized by central cooperative Eramets: selling timber and hacktimber, buing of transplants ect.
Aktiivselt osaletakse KÜ Eramets poolt korraldatavates üle vabariigilistes ühistes tehingutes: metsamaterjali ja hakkepuidu müük, istikute ost jne.
The purpose of this work is to analyze forestry association with large number of members covering the entire county above period and to evaluate generally activities of the forestowners associations.
Töö eesmärk on analüüsida tervet maakonda hõlmava suure liikmete arvuga metsaühistu tööd ülaltoodud ajavahemikus ja anda hinnang erametsaomanike ühistegevusele üldiselt.
Põlva Forestowners Association - overview of activities
Põlva Metsaomanike Seltsi tegevuse ülevaade
Ergonomic workplace of cashier to prevent health risks
Kassapidaja ergonoomiline töökoht terviseriskide vältimiseks
Half of examinees (50,7%) did not go in for and one third (34,4%) does sports only 1-2 hours a week.
Uuritavatest pooled (50,7%) olid füüsiliselt inaktiivsed ning kolmandik (34,3%) tegeles spordiga vaid 1...2 tundi nädalas.
Study revealed that 67,2% of cashiers complained low back pain, 53,7% neck pain and 47,8% wrist and/or hand pain during last six months.
Kõige enam esines kassapidajatel kuue kuu jooksul alaseljavalu 67,2% ja kaelavalu 53,7% ning 47,8% oli tekitanud valu ranne ja/või käelaba.
In dynamometry method there was determined back muscle strength, which’s value of maximum force was 59,1 kg and in control group 78,5 kg, there was found a statistically important difference between them p=0,015 (p≤0,05).
Seljalihaste jõud oli uurimisgrupis defitsiidis ehk võrreldes kontrollgrupiga oluliselt väiksem, statistiliselt oluline erinevus p=0,015 (p≤0,05).
Important is there the adaptability of the cash register with various types of people.
Vaheldada kassapidaja tööülesandeid erinevates töölõikudes.
The questionnaire survey of ergonomic assessment revealed that 62,7% of examinees were not satisfied with their design of cashier workplace, one of the biggest problems was the lack of lumbar support of the work chair which increases the probability of occurence of low back pain.
Ergonoomilisuse hindamise ankeetküsitluse tulemustest ilmnes asjaolu, et ainult 25%-l töötajatest on töötoolil toetav nimmetugi.
The ergonomics of workplace has a direct impact on the worker’s comfortable feeling and in possible injury prevention.
Viia läbi ergonoomikaalaseid koolitusi/juhendamisi tõstmaks töö produktiivsust ja säilitamaks inimese töövõimet.
There were questioned 67 female cashiers in questionnaire survey and in measuring 16 examinees, who were divided into research group and control group.
Uurimisgrupi ja kontrollgrupi erinevate kehapoolte vahel selgroosirgestajalihase toonuse osas olulisi erinevusi ei täheldatud ja kõikidel mõõdetud juhtudel olid uurimisgrupi mõõtmistulemused kõrgemad kui kontrollgrupis.
The purpose of present research was to ascertain the health status of cashiers who work in the bigger retail stores in city of Tartu light the presence of pain in different parts of body and to give recommendations to design an ergonomic workplace of cashier.
Luu-lihaskonna vaevuste vähendamiseks ja vältimiseks on soovitav teha regulaarsete puhkepauside tegemist, näiteks iga tunni aja järel vähemalt 10 minutit, kassatöökoha kujundamine ergonoomiliseks, arvestades seejuures töökeskkonna sisekliima optimaalseid väärtusi, koostada tegevusplaan töökeskkonnas esinevate riskide maandamiseks ja vältimiseks.
The main health problems among cashiers are disorders of musculoskeletal system, which affect above all the soft tissues of the neck, shoulder and upper limb [1, 2].
Kehaline aktiivsus aitab ennetada mitmesuguseid haiguseid sh lihaste atrofeerumist.
Working at a cash register everyday assumes handling of a large amount of goods with repetitive movements, therefore the cashier gets constant physical load.
Võimaldada kassapidajatele töötamist erinevate pooltega kassades, et vältida ühepoolsest rotatsioonist tingitud kehale mõjuvat ebaühtlast koormust.
The job of a cashier is low-paid in society, while physical and mental requirements to the job and carrying high accountability is not easy.
Puhke- ja tööasendis mõõdetud selgroosirgestajalihase toonuse näitajate väikeste erinevuste alusel saab järeldada, et lihasesisene pinge ei suurene oluliselt tööasendis, mida saab pidada hea näitajaks.
There was used a questionnaire method in the research and following measurement methods: dynamometry, myotonometry, goniometry.
Keskmine lülisamba kaelaosa ekstensiooni väärtus jäi uurimisgrupis allapoole normi, kuid ülejäänud lülisamba kaelaosa liikuvusulatuste aritmeetilised keskmised jäid normi piiresse.
The barriers are complex and interconnected, but still possible to solve through cooperation of different parties.
Barjäärid on omavahel sõltuvad ning keerukad, kuid nende lahendamine on erinevate osapoolte koostööl võimalik.
This reasearch contributes to spreading the term brownfield, so that appropriate researches will be made to take this to official use
Antud töö aitab kaasa pruunala mõiste levikule, et selle ametlikuks kasutuseks viidaks läbi asjakohaseid uuringuid.
Also data from Land Survey and Use archival were collected to compile a historical review of the area.
Lisaks kasutati Tartu Linnavalitsuse linnaplaneerimise osakonna arhiivi materjale, et koostada uurimisalast ajalooline ülevaade.
For the purpose of the reasearch interviews were held with the developer, Tartu City Government and three land owners from the area between harbour railway, Teguri and Tähe street.
Uurimustöö koostamiseks viidi läbi intervjuud arendajaga, linnavalitsusega ning kolme huvitatud maaomanikuga uuritavast sadamaraudtee, Teguri ja Tähe tänava vaheliselt alalt.
The result of this thesis can be used for future studies and to spread the awareness of brownfield issue in Estonia.
Uurimustöö on kasulik edaspidistele uurimustele ning probleemi teadvustamisele Eestis.
Brownfield issue is poorly covered in Estonian planning and development program documents.
Eesti pruunalade käsitlemist arengukavades ja planeeringutes on vähe.
This reasearch focuses on brownfield related problems such as creation of brownfields, its negative impacts on environment, redevelopment barriers and possible solutions.
Käesolevas töös käsitletakse pruunalade tekkimist, kahjulikke mõjusid ning taasarenduse takistusi ja lahendusi.
There are also solutions used in other countries practises to improve handling the brownfield problem.
Pakutud on ka lahendusi pruunalade probleemi paremaks käsitlemiseks, tuues näiteid riikides kasutatud praktikast.
To make brownfields more attractive for redevelopement, the planning regulations should be simplified.
Pruunalade teadvustamine ning nende planeerimise lihtsustamine muudaks sellised alad atraktiivsemaks arendustegevuseks.
Regeneration of former industrial areas – a case study of the former meat factory property in Tartu
Endiste tööstusalade ümberkujundamise barjäärid – Tartu endise lihakombinaadi ala näitel
The analysis of the interviews show that the redevelopement case of the former meat factory area has many barriers.
Intervjuudest ilmnes, et endise lihakombinaadi ala taasarendus sõltub erinevatest takistustest, mistõttu ala on siiani arendamata.
The purpose of the research is to identify brownfield development barriers appeared in Tartu’s former meat factory area.
Töö eesmärk on kirjeldada endiste tööstusalade taasarendamise barjääre Teguri 43 (Tartu endise lihakombinaadi) näitel.
Therefore measurements on the research area should be continued in the autumn of 2012.
Seega tuleks 2012. aasta sügisel jätkata katsealade mõõtmist.
In the summer of 2011 field work was carried out, during which, permanent research area was established and plants were measured.
2011. aasta suvel toimusid välitööd põllul, mille käigus rajati püsikatsealad ja teostati koolitatud taimede mõõtmine.
In the autumn of 2010 and 2011 seedlings were measured in the laboratory.
2010. ja 2011. aasta sügisel teostati laboris taimede mõõtmised.
Necessary data for this thesis was gathered from Kullenga nursery of RMK during two years.
Uurimistööks vajalikud andmed koguti RMK Kullenga taimlas kahe aasta jooksul.
Results of laboratory work done in the greenhouse shows that bare-rooted seedlings were higher and had a bigger diameter at the beginning of the stem comparing to the containerized seedlings but big difference in h/d relation showed excessive height of bare-rooted seedlings compared to containerized seedlings.
Katmikala labortööde tulemused näitasid, et avajuursed taimed olid kõrgemad ja suurema juurekaela diameetriga võrreldes potitaimedega, kuid suur h/d suhe näitas avajuursete taimede liigset pikkust võrreldes potitaimedega.
Plug + 1 plants are grown in nursery for two to three years instead of three to four years, after that planting stock of Norway Spruce is ready for planting to the forest.
„Pott-põld" taimi kasvatatakse kolme või nelja aasta asemel kaks või kolm aastat, misjärel on kuusetaimed metsa istutamiseks sobilikud.
For the first year seedlings were grown in the greenhouse and the second year transplanted to nursery beds.
Esimene aasta kasvasid taimed katmikalal ja teine aasta koolitatuna avamaal.
Planting stock grown in plug + 1 system is more viable and has well developed root system.
„Pott-põld" süsteemi metsataimed on elujõulised ja hästi väljaarenenud juurestikuga.
Dry mass of containerized seedlings were smaller than dry mass of bare-rooted seedlings but after growing one year in nursery beds dry mass of previously containerized plants surpassed bare-rooted plants.
Seemikute kuivmassid olid potitaimedel väiksemad kui avajuursetel, kuid peale ühe aasta kasvamist koolis ületasid potitaimede kuivmassid avajuursete istikute kuivamasse.
Soil conditions are not suitable for plants in Kullenga nursery of RMK and plants need to be grown in nursery beds for one more year.
Kuna RMK Kullenga taimlas ei ole mulla omadused taimlale kõige sobivamad, siis Kullenga taimlas vajavad taimed veel üks aasta avamaal koolis kasvatamist.
Relation between height and diameter was better for plug + 1 plants than for bare-rooted plants.
Kõrguse ja diameetri suhe oli „pott-põld" taimedel parem kui avajuursetel.
In the spring of 2011, for the first time in Kullenga nursery the plug + 1 system was applied on large scale.
Esimest korda rakendati RMK Kullenga taimlas suuremas mahus „pott-põld" süsteemi 2011. aasta kevadel.
Growing of Norway Spruce Planting Stock Depending on Seedling Type in Kullenga Nursery of the State Forest Management Centre
Hariliku kuuse istutusmaterjali kasvatamine sõltuvalt seemikutüübist RMK Kullenga taimlas