natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the role of TRIB3 in the cellular stress response to glucose deficiency was investigated using genome-wide gene expression profiling.
TRIB3 reguleerib rakus toimuvad protsesse valk-valk interaktsioonide kaudu.
However, nowadays we are facing a growing message overload problem.
Tänapäeval seisame aga silmitsi üha suureneva info ülekoormuse probleemiga.
Each abstract module has different implementations.
Mõlema abstraktse mooduli tarvis on loodud erinevaid teostusi.
Email is one of the most successful and widely used computer applications yet devised.
Elektronpost on üks edukamaid ja enamlevinud rakendusi arvutile, mis kunagi leiutatud.
Email Information Concentrator
Elektronposti informatsiooni koondaja
The program is designed to support new implementations for these modules if the need arises.
Programm on disainitud pidades silmas seda, et uusi realisatsioone oleks lihtne lisada ja liidestada olemasoleva rakendusega, kui vastav vajadus peaks kunagi tekkima.
It consists of two abstract modules that operate separately: a mail delivery agent and a mailbox parser.
Rakendus koosneb kahest osast: meilide kättetoimetamise agent ning kirjakasti parser.
Two external packages are also used, namely Beautiful Soup and NetworkX, for parsing HTML contents in messages and for the creation of email graphs correspondingly.
Lisaks kasutati ka järgmisi väliseid teeke: 1) Beautiful Soup - HTML sisu parsimiseks sõnumite sees; 2) NetworkX - emaili graafi loomiseks.
This paper is a part of the corresponding research mainly located in an area called knowledge management with an aim to discover possibilities to handle this problem.
Käesolev töö on osa teadmushalduse vallas tehtavast uurimistööst eesmärgiga info ülekoormuse probleemiga toime tulla.
The output of the Email Information Concentrator can be used as an input for further research in related research projects.
Hetkel on rakenduse peamine kasutusala teadmushalduse alastes uurimisprojektides, kus selle abil saab pakkuda teistele tööriistadele sisendinfot.
Also, I developed a model for representing an Email Graph.
Mõeldi välja mudel, kuidas emaili graafina kujutada, püüdes vähendada seejuures andmeliiasust sõnumi osade graafis hoidmisel.
The Email Information Concentrator will be the base for further works in the information management for emails.
Töö tulemusena valmiski elektronposti informatsiooni koondaja.
As the main outcome of my Bachelor thesis, an application called Email Information Concentrator and a corresponding library were designed and developed.
Prioriteetsemad tööd tuleviku jaoks on näiteks sünkroonse meilide kättetoimetamise agendi loomine osana elektronposti informatsiooni koondajast ning meilide ahelate tuvastamine ja kujutamine graafis.
For instance, two different parsers were implemented, one yielding a graph representation of the mailbox and the other corresponding Prolog statements.
Olulisemad neist on asünkroonne meilide kättetoimetamise agent, parser kirjakasti sisust kindlaksmääratud omadustega graafi genereerimiseks ning parser elektroonilise postkasti sõnumite konverteerimiseks Prologi lauseteks.
It could make the overall user experience much better and reduce the network load as it will download messages which were changed to since the last time as opposed to fetching the whole mailbox.
Kokkuvõttes võib tööd pidada kordaläinuks, sest saadi valmis töötav rakendus, mida kasutatakse juba ka reaalselt projekti teistes harudes.
My library includes tools that can extract message header fields defined by RFC 5322.
Elektronposti informatsiooni koondaja on kirjutatud programmeerimiskeeles Python.
Variations in teacher agency manifestations reveal the underlying conflicts and inconsistencies between the different and often non-technological values, pressures and demands which teachers try to balance in order to fulfil their professional roles and responsibilities.
Variatiivsused õpetaja agentsuse väljendusviisides paljastavad raskesti märgatavaid konflikte ja ebakõlasid erinevate ning sageli tehnoloogiaga mitte seotud väärtuste, survete ja nõudmiste vahel, mille keskel püüavad õpetajad leida tasakaalu oma professionaalsete rollide ja vastutuste täitmiseks.
Teacher professional agency in relation to digital technology integration in teaching in Estonian and Latvian schools
Õpetaja professionaalne agentsus digitaalse tehnoloogia integreerimisel õpetamisse Eesti ja Läti koolides
The empirical basis of this study consists of data from 26 semi-structured interviews with different subject teachers in Estonia and Latvia, class observations, and a study of teacher online search behaviour.
Selle doktoritöö empiirilised materjalid hõlmavad andmeid 26 semistruktureeritud intervjuust erinevate aineõpetajatega Eestis ja Lätis, tunnivaatlusi ja uurimust õpetajate infootsingulisest käitumisest veebis.
The aim of the doctoral study "Teacher professional agency in relation to digital technology integration in teaching in Estonian and Latvian schools" is to explore how teacher professional agency is manifested in the ways teachers navigate within the different personal, situational and contextual factors related to digital technology integration in teaching in Latvian and Estonian schools.
Doktoritöö "Õpetaja professionaalne agentsus digitaalse tehnoloogia integreerimisel õpetamisse Eesti ja Läti koolides" eesmärgiks on uurida, kuidas õpetaja professionaalne agentsus on väljendatud viisides, millega õpetajad tegutsevad erinevates personaalsetes, situatiivsetes ja kontekstuaalsetes tegurites, mis on seotud digitaaltehnoloogia integreerimisega õppetöösse nii Läti kui ka Eesti koolides.
As a result of this doctoral study, a new typology of teacher agency manifestations is proposed, distinguishing between enthusiastic appropriation, pragmatic assimilation, reserved balance, hampered accommodation and sceptical ritualism.
Oma doktoritöö tulemusena pakun välja uue tüpoloogia, mis koosneb viiest erinevast õpetaja agentsuse väljendusviisist: entusiastlik omastamine, pragmaatiline sulandamine, reserveeritud tasakaalustamine, piiratud kohanemine ja skeptiline ritualism.
Speaking of the implications of this study, it should be emphasised that only through acknowledging the important role of teachers as mediators of ICT policy implementation and paying close attention to the contexts in which teachers "read" and enact policy messages is it possible to understand why technology integration in schools happens in the ways it does.
Tuginedes oma doktoritöö järeldustele, rõhutan, et vaid siis, kui mõistame õpetajate olulist rolli IKT strateegia vahendajana ja pöörame tähelepanu kontekstidele, kus õpetajad sätestatud põhimõtteid tõlgendavad ning ellu viivad, on võimalik aru saada, miks tehnoloogia integreerimine koolides toimub just nii, nagu see toimub.
Explorations of such tensions reveals how teacher professional agency emerges in relation to ICT use within particular contexts shaped by various personal, situational, social and contextual influences.
Taoliste pingete uurimine näitab, kuidas õpetaja professionaalne agentsus ilmneb konkreetsetes kontekstides erinevate personaalsete, situatiivsete, sotsiaalsete ja kontekstuaalsete mõjude taustal.
For many teachers in the sample, the presence of ICT in schools created situations where teachers had to re-consider their existing practices and make choices regarding how ICT could be made to fit in.
Paljude valimisse kuulunud õpetajate jaoks on IKT kasutus koolides tekitanud olukordi, kus neil on tulnud muuta oma seniseid praktikaid ning teha valikuid selle kohta, kuidas IKT-d õpetamisse sobitada.
Understanding the complexity and multifaceted nature of the interplay of various factors shaping teachers’ practices might lead to better policies and improved dialogue between policy makers and teachers.
Õpetajate praktikaid mõjutavate erinevate tegurite vastastikmõju komplekssuse ja mitmetahulise olemuse mõistmine võib viia tulemuslikuma dialoogini poliitikakujundajate ning õpetajate kogukonna vahel ning sedakaudu läbimõeldumate arengustrateegiateni.
This doctoral study avoids the often-applied "pro-change versus con-change" conceptualization of teacher agency, instead showing the broadness of the spectrum of teachers’ responses to educational change.
Oma doktoritöös soovin selle asemel, et läheneda õpetaja agentsusele "muutuste poolt" vs "muutuste vastu" vaadete kaudu, mõista õpetajate reageeringuid hariduslikele muudatustele oluliselt laiema spektri kaudu.
This PhD study demonstrates that out of the complex network of influences, teacher stances and choices of ICT integration in teaching are most strongly related to self-efficacy beliefs, strong subject-related identity and the need to establish teacher accountability policies.
Doktoritöös näitan, et õpetajate seisukohad ja valikud IKT integreerimisel õppetöösse on seotud väga keeruka võrgustikuga mõjutustest, millest olulisematena tuleb rõhutada enesetõhususe tajumist, tugevat ainevaldkonnaga seotud identiteeti ning vajadust vastata õpetajate tööle esitatud kvaliteedinõuetele.
Additionally, teachers in Europe generally are granted autonomy in deciding on their instructional approaches, although they report being increasingly exposed to tightening performativity measures, which include the use of ICT, external evaluation systems, accountability rules and curriculum requirements.
Minu doktoritöö aktuaalsus on ühest küljest seotud asjaoluga, et Euroopa õpetajad on üldiselt vabad otsustamaks kasutatavate õpetamisviiside üle, kuid teisest küljest mainivad õpetajad järjest piiravamaid töö hindamisvahendeid, väliseid hindamissüsteeme, aruandereegleid ning õppekavade nõudeid.
This doctoral study indicates that for some teachers the arrival of ICT opened new avenues for experimenting, playing and trying out new teaching methods, while for others the use of ICT turned out to be a means of receiving external approval and creating and sustaining the image of being a "modern" teacher.
Samas osutus teiste õpetajate jaoks IKT kasutamine vahendiks välise heakskiidu saavutamisel ning kaasaegse ja "moodsa" õpetaja kuvandi loomisel ning hoidmisel.
Result and benefit.
Tulemused ja tähtsus.
Description of the problem.
Uuringuprobleem.
Discursive peripheralization of rural areas in post-socialist Estonia
Maakohtade diskursiivne ääremaastumine postsotsialistlikus Eestis
Images of the periphery impeding rural development?
Ääremaa kuvandid kui takistus maapiirkondade arengule?
The dissertation focuses precisely on this relationship between images and development by analyzing the role that images play in the peripheralization of rural areas, as well as in the attempts to overcome their peripheral status.
Käesolev dissertatsioon käsitleb just seda kuvandi ja arengu vahelist seost, analüüsides, millist rolli mängib kuvand maapiirkondade ääremaastumisel ning samuti katsetel sellest staatusest välja murda.
The dissertation therefore does not only have implications for academic debate, especially in the field of rural development, but also for practitioners at the national and local level who are actively participating in the creation of rural images and their commodification for the purposes of development.
Seetõttu ei panusta käesolev väitekiri mitte ainult maapiirkondade arenguga seotud akadeemilisse kirjandusse vaid aitab ka praktikuid, kes aktiivselt riiklikul või kohalikul tasandil maapiirkondade arendamise ja kuvandi loomisega tegelevad.
However, against the backdrop of continuous peripheralization processes, rural areas have faced a particularly negative image as peripheries per se, which often prevail over the positive ascriptions to rurality as traditional and wholesome way of life.
Paraku peab tõdema, et jätkuva maapiirkondade ääremaastumise protsessi käigus on maapiirkondadel väga keeruline hakata vastu "ääremaa" väga negatiivsele kuvandile, mis kipub domineerima maaeluga seotud positiivsemate assotsiatsioonide üle nagu traditsiooniline ja tervislik eluviis.
On the basis of in-depth interviews and participant observation over the course of two case studies, it moreover explores the ways in which Estonian rural areas try to fight against this peripheral image and discusses the benefits and challenges of different image-based development strategies.
Kahe kaasuse analüüsimise raames läbiviidud süvaintervjuude ja vaatluste baasil näitab väitekiri erinevaid võimalusi, kuidas maapiirkonnad on ääremaa kuvandi vastu võidelnud ja selgitab erinevaid väljakutseid ja kasusid, mida erinevad kuvandile baseeruvad arengustrateegiad endas sisaldavad.
With the help of a discourse analysis of opinion pieces in Estonian print media, the dissertation shows that the image of rural areas as peripheral is neither self-evident nor inevitable but actively constructed by an "opinion elite" that can be described as urban, male and intellectual.
Eesti ajakirjanduses avaldatud arvamusartiklite süvaanalüüsi põhjal tuuakse väitekirjas välja, et maapiirkondade kuvand ääremaana ei ole iseenesest mõistetav ja vältimatu, vaid on aktiivselt arvamusliidrite poolt loodud.
It aims to understand the making of peripheries in Estonian public discourses by asking how peripheries are constructed, by whom and with what consequences for those areas that are labelled as peripheral.
Töö eesmärk on saada aru, kuidas Eestis ääremaid avalike diskursuste raames luuakse, kelle poolt teatud piirkondi ääremaana sildistatakse ning milliseid tagajärgi ja vastureaktsioone see kaasa toob.
The current discussion on the administrative reform in Estonia marks the peak of debates on the question of how to maintain life in the countryside conducted since Estonia regained its independence in 1991.
Kuidas säilitada elu Eesti maapiirkondades, on küsimuseks olnud juba alates Eesti taasiseseisvumisest 1991. aastal ning on oluliseks teemaks ka praegu toimuva haldusreformi taustal.
In recent years, image making, in the form of place marketing and branding, has been discussed as a new beacon of hope for rural development.
Viimasel ajal on ühe lootuskiirena maapiirkondade arendamisel palju kõneldud brändingust ja kohaturundusest, mille abil võiks olla võimalik positiivset kuvandit kujundada.
Service Discovery from Uniform Resource Locators of Monitored Web Applications
Teenuste tuvastamine seiratavates veebirakendustes üldiste ressursilokaatorite abil
The proposed service discovery technique has been implemented in Groovy and Java, integrated into the Plumbr tool and evaluated on data extracted from production server covering over 400K URLs.
Lahendus tükeldab URLi, eraldab sealt sõnede ahelad, mida seejärel analüüsib kasutades loomuliku keele töötlemise ning graafitransformeerimise tehnikaid.\n\rPakutav teenuste tuvastuse lahendus on teostatud kasutades Java ja Groovy programmeerimiskeeli, hinnatud andmehulgal mis koosneb üle 400 000 URList ning on integreeritud Plumbr monitooringutarkvarasse.
This thesis addresses the problem of analyzing Uniform Resource Locators (URLs) of incoming Hypertext Transfer Protocol (HTTP) requests in a Web application server in order to discover the services provided by the applications hosted by the application server, and to group these applications according to the services they provide.
Käesolev magistritöö käsitleb veebiserveri sissetulevate HTTP päringute URL-ide analüüsimist veebiteenuste tuvastamise eesmärgiga.\n\rProbleem on aktuaalne veebirakenduste monitooringutööriistade seisukohalt, kuna sissetulevad HTTP päringud on vaja omavahel loogiliselt grupeerida selleks, et edasihinnata ning jälgida teenuse vasteaega.\n\rUurimistöö keskendub Java veebirakendustele ning analüüsib URLide andmehulka, mis on saadudud monitoorimistarkvarast Plumbr.\n\rKui monitooritav veebirakendus on realiseeritud mõne Plumbri jaoks tuntud veebiraamistiku abil (näiteks Spring), siis on võimalik seda rakendust instrumenteerida selliselt, et teenuse nimi on üheselt määratletav.
This research addresses the problem in this latter more general setting.\n\rThe thesis proposes a pure URL-based approach, where the observed URLs are parsed, leading to sequences of tokens, which are then analyzed using natural language processing techniques and graph transformations.
Kui aga tegemist on Plumbri jaoks tundmatu veebiraamistikuga, siis ainuke sissetuleva päringu kirjeldus on selle päringu URL.\n\rKui URLis sisalduvad dünaamilised parameetrid, siis sama teenust kasutavad päringud on erinevad ja neid ei ole võimalik ainult URLi põhiselt grupeerida.\n\rKäesolev magistritöö pakub välja URLi analüüsil baseeruva grupeerimise lahenduse.
Accumulation of carbon in a chronosequence of Scots pine (Pinus sylvestris) stands in Narva opencast oil shale mine
Süsiniku akumuleerumine Narva karjääri männikultuuride aegreas
OpenStack has deep learning curve and most of the documentation is targeted for creating large scale clouds with hundreds of servers.
OpenStacki on küllaltki keeruline seadistada ning enamus dokumentatsioonist on paraku suunatud suurte sadade serveritega pilvede loomisele.
This work explores how OpenStack cloud platform could be used on limited hardware resources for scientific computing and teaching purposes.
Antud töö uurib, kuidas OpenStacki pilveplatvormi kasutada väikese jõudlusega pilvedes teadusarvutuse ja õppetöö eesmärgil.
OpenStack has a lot of components and configuration options which are quite hard to navigate at first.
OpenStacki paljude komponentide erinevaid võimalusi on küllaltki raske hoomata.
Establishing Scientific Computing Clouds on Limited Resources using OpenStack
Teadusarvutusteks mõeldud väikese jõudlusega pilvede loomine OpenStacki näitel
Thus this work tries to provide the rationale for making those technology choices and bases this on sample two server setup belonging to Tartu University Mobile Cloud Lab.
Antud tö ö püüab need valikud Tartu Ülikooli Mobiilipilve aborile kuuluva kahe serveriga pilve näitel lahti rääkida.
The impact of performance anxiety on athletic performance according to equestrian jumpers
Võistlusärevuse mõju sportlikule tulemusele takistussõitjate näitel
The treatment of tumours is still a great challenge both for the doctors who work with the direct treatment and for the scientist who develop various therapeutic approaches.
Kasvajate ravi on tänaseni osutunud suureks väljakutseks nii arstidele, kes tegelevad otsese raviga, kui ka teadlastele, kes erinevaid terapeutilisi lähenemisi välja töötavad.
At this point the viruses come into play, a good example of which is the Semliki Forest virus, belonging to the alphavirus genus.
Siinkohal tulevadki mängu viirused, mille heaks näiteks on alfaviiruste hulka kuuluv Semliki Forest viirus.
As the focus is on tumour cells, it is not possible to turn them back into normal cells using the technology currently available, therefore it is not important to ensure their survival.
Kuna tegemist on ikkagi kasvajarakkudega, ei ole neid praeguste tehnoloogiate juures enam võimalik tagasi normaalseteks rakkudeks muuta, seega ei ole ka nende ellu jäämine väga oluline.
At this point a question might arise–how does the shielding of the molecule help to reach the tumour cells, won’t the described molecule block all of the functions?
Siinkohal võib tekkida küsimus, et kuidas molekuli varjestamine aitab kaasa kasvajarakkudesse jõudmisele, kas nimetatud molekul ei blokeeri kõiki funktsioone ära?
For this, a molecule, PEG, was applied, which acts as a shield, preventing the peptide to come into contact with various cells.
Selleks kasutati molekuli, PEG, mis käitub nagu kaitsekilp, takistades peptiidil erinevate rakkudega kontakti astumast.
In the research, a novel concept for the development of a chemotherapy system was suggested, comprised of two different parts.
Uurimustöös pakuti välja seni proovimata uudne lahendus kemoteraapiasüsteemi loomiseks, mis koosneb kahest erinevast osast.
To achieve this, a cell-penetrating peptide (a class of efficient and relatively harmless transport molecules), PepFect14, was modified.
Selle saavutamiseks modifitseeriti ühte rakku sisenevat peptiidi (klass efektiivseid ja võrdlemisi ohutuid transpordimolekule), milleks oli PepFect14.
There has been a lot of discussion about the delivery of various genomic sequences into the diseased tissues with the broader goal of curing them but there has been significantly less talk about the use of genetically modified viruses to achieve a similar effect.
Palju on räägitud erinevate geenijärjestuste transpordist haigetesse kudedesse, eesmärgiga neid ravida, kuid palju vähem kõlapinda on saanud geneetiliselt modifitseeritud viiruste kasutamine sarnaseks eesmärgiks.
As the molecule had previously demonstrated the capability to transport its cargo molecules into various tissues, especially to lungs, a way to inhibit its activity first had to be found.
Kuna antud molekul oli eelnevalt demonstreerinud suutlikkust transportida erinevaid lastmolekule erinevatesse kudedesse, eelistatuna kopsu, siis tuli esmalt leida moodus aktiivsuse maha surumiseks.
This gives a reason to start thinking about novel approaches–perhaps it not enough just to deliver the suitable therapeutic molecule into the tumour and let it have its effect, perhaps there is a different approach available?
Siinkohal tuleb hakata mõtlema uudsetele lahendustele – äkki ei piisa ainult sellest, et toimetada sobiv ravimolekul kasvajasse ja lasta seal mõjuda, kas on olemas ka mõni teine lähenemine?
It should be noted that everything is not as simple as it might seem as the viruses tend to replicate in their host, resulting in an infection.
Samas ei ole kõik nii lihtne, nagu esmapilgul tundub, kuna viirustel on tihtipeale omadus hakata oma peremeesorganismis paljunema, mille tagajärjeks on nakatumine.
As a result, the presented strategy allows to kill tumour tissues with a controllable virus, which also produces therapeutic molecules which, depending on the specific function, either stimulate the immune system or act through some other pathway.
Kokkuvõttes võimaldab antud strateegia tappa kasvajakudesid kontrollitava viirusega, mis samas toodab ravimolekule, mis, sõltuvalt täpsest funktsioonist, kas stimuleerivad immuunsüsteemi või toimivad mõnda muud rada pidi.
To control this, a system has been devised, which also forms the first half of the therapeutic system, upon which defective introns will be introduced to the genome of the virus, allowing them to replicate only in the cells containing the activating molecule which turns them on through the blockage of the defective site.
Selle piiramiseks on välja mõeldud kontrollsüsteem, mis moodustab ka ravimehhanismi esimese poole, mille puhul sisestatakse viirustesse defektsed intronid, mis võimaldavad neil paljuneda ainult sellistes rakkudes, mis sisaldavad aktiveerivat molekuli, mis neid siis läbi defekti blokeerimise sisse lülitab.
The introduction of this virus to the tumour cell would allow to accomplish two goals at once: first, it would be possible to produce proteins with a therapeutic effect from the transgene sequence introduced into the genome of the virus, secondly, the tendency of the virus to destroy its host cell allows to efficiently combat the malignant cells.
Sellise viiruse kasvajarakku sisestamine võimaldaks saavutada kaks eesmärki korraga: esiteks oleks viiruse genoomi sisestatud järjestuselt võimalik toota terapeutilise efektiga valke, teiseks võimaldab viiruse omadus oma peremeesrakk hävitada, efektiivselt võidelda kasvajarakkudega.
The solution is the attachment of the "shield" via a linker molecule, which will be dissolved by the specific enzymes expressed in the tumour environment, turning the previously dormant system into an active one specifically in the tumour tissue, thereby allowing the complexes (the transporting peptide and its cargo, which can be either the virus or its activator molecule) to enter specifically into the tumour cells.
Lahenduseks on „kilbi" kinnitamine läbi sellise vahelüli, mis lagundatakse spetsiifiliste kasvajarakkude keskkonnas avalduvate ensüümide poolt, muutes eelnevalt uinunud olekus süsteemi aktiivseks ainult kasvajakoes, võimaldades kompleksidel (transportiv peptiid ning selle lastiks olev viiruse järjestus või siis aktiveeriv molekul) seeläbi valikuliselt kasvajarakkudesse siseneda.