natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Detailed plans implementation was affected by planning site size, the average lot size in detailed plan, the distance from planning site to Saku Valla Maja, detailed plans processing time, the initiation year and the stating year of detailed plan.
Nende detailplaneeringute realiseerumist mõjutasid planeeringuala suurus, keskmise krundi suurus detailplaneeringus, detailplaneeringu ala kaugus Saku Valla Majast, menetlemise aeg, algatamise aasta ja kehtestamise aasta.
The data was collected from Saku parish`s planning register, Saku parish`s projects register, Regio`s virtual map appliance and additionally from the detailed plans files.
Töös kasutatud andmed koguti Saku valla planeeringute registrist Saku valla projektide registrist AS Regio virtuaalsest kaardirakendusest ning autori poolt täiendavalt detailplaneeringute toimikutest.
The characterization of Saku parish is presented along with research results in tables, figures and in commentary.
Esitatakse Saku valla lühiiseloomustus ning uurimistulemused tabelite, jooniste ja kommentaaridega.
The results showed that there has been stated 42 detailed plans in Saku parish between 1999 and 2007.
Uurimustöö tulemustest selgus, et Saku vallas on aastatel 1999 – 2007 kehtestatud 42 elamukinnisvara arenduste detailplaneeringut.
The author recommends that detailed plans subscribers (developers) prepare a decent project before the initiation of detailed plan.
Autor soovitab detailplaneeringute tellijatele (arendajatele), enne detailplaneeringu algatamist, koostada korralik projekt, kus tuleb kõigepealt välja selgitada, kas on üldsegi vajadus uute elamurajoonide järele – kui suur on potentsiaalsete uute elamute ostjate arv.
The number of plants growing on objects was 4200-10100 pcs/ha.
Objektidel kasvavate taimede arv oli 4200-10100 tk/ha.
Reforestation and sustainable management of forests ensure the rapid growth and development of young forest generations.
Metsade uuendamine ning nende jätkusuutlik majandamine tagab noorte metsapõlvkondade kiire juurdekasvu ja arengu.
Measurements took place in November 2018, on time when no growth occurred in the plants.
Mõõtmine leidis aset 2018. aasta novembris, ajal mil taimede juurdekasv oli lõppenud.
The analysis revealed that five stands had reached a minimum height and abundance per hectare in order to be considered successful for regeneration.
Analüüsi käigus selgus, et viis eraldist olid saavutanud minimaalse kõrguse ja arvukuse hektaril, et kultuurid lugeda edukalt uuenenuks.
Comparing the results, similar increment and abundance could be seen in the same site types.
Tulemuste võrdlemisel võis näha samades kasvukohatüüpides sarnast juurdekasvu ja arvukust.
The stands were reforested between 2014-2018 on to the prepared ground.
Objektid olid rajatud aastatel 2014-2018 raiejärgselt mineraliseerutud maapinnale.
For the collection of data, a number of plots were set up to measure the height, location on soil elements and their health.
Andmete kogumiseks rajati igale eraldisele kindel arv proovitükke, kus mõõdeti taimede kõrgused, paiknemine maapinnaelementidel ja taimede tervis ning kahjustused.
The data obtained in this study were compared with earlier studies in Võru County forest district.
Antud töös saadud andmeid võrreldi varasemate uurimustega Võrumaa metskonnas.
In the bachelors thesis, 16 planting and sowing plantations of the Võrumaa forest district were studied.
Lõputöös uuriti 16 istutus- ja külvikultuuri objekti Võrumaa metskonnas.
Success of Scots pine plantations depending on regeneration methods in Võru county forest district of the state forest management centre
Hariliku männi-kultuuride kordaminek sõltuvalt kultiveerimise viisist RMK Võrumaa metskonnas
The aim of the study is to identify the success of Scots pine (Pinus sylvestris.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada hariliku männi kultuuride kordaminek sõltuvalt kultiveerimise viisist RMK Võrumaa metskonnas.
It is a significantproblem all over the world.
See on tõsiseks probleemiks kogu maailmas.
In the study areas, new suitable habitats for endangered species are emerging however, the new ecosystems in the three quarries develop differently.
Proovialadele on tekkimas uus sobilik kasvukoht ohustatud liikidele ning ökosüsteemid kolmes karjääris arenevad erinevalt.
Analysis of forest ecosystem restoration on post-mine oil shale quarries
Metsaökosüsteemi taastumise analüüs põlevkivikarjääride taasmetsastamisel
Mining in open quarries affects the environment and the landscape intensely.
Karjääriviisiline kaevandamine mõjutab tugevalt keskkonda ja maastikku.
For this study the data has been gathered from the afforested areas from Aidu, Viivikonna and Sirgala oil shale quarries.
Käesolevas töös kasutatakse andmeid, mis on kogutud Aidu, Viivikonna ja Sirgala põlevkivikarjääri taasmetsastatud aladelt.
The results of the undergrowth analysis showed the presence of 144 vascular and 54 moss plants in Aidu, Sirgala and Viivikonna sample plots.
Alustaimestiku analüüsist selgus, et kokku kasvab Aidu, Sirgala ja Viivikonna proovialadel 144 soontaimeliiki ja 54 samblaliiki.
Among them, also seven vascular plants were identified, that are protected under the third protection category.
Looduskaitsealustest soontaimedest esines proovialadel kokku seitse III kaitsekategooria liiki.
The relations of height index H50 to the soil parameters was analyzed in this study.
Töös analüüsiti puistu kõrgusindeksi H50 sõltuvust mullaparameetritest.
The best method to re-cultivate these areas is afforestation, which is an important tool in the restoration of ecosystems.
Eestis rikub kaevandamine aastas umbes 250 ha suuruse maa-ala. Kõige paremaks rekultiveerimisviisiks on metsastamine, mis mängib peamist rolli ökosüsteemide taastamises.
The NMS ordination scheme of vascular plant and the principle component analysis, that covered all the measured characteristics, indicate a significant difference between the study areas.
Katsealade ökosüsteemide erinevusele viitavad nii soontaimede ordinatsiooniskeem kui ka kõiki mõõdetud tunnuseid kaasav peakomponentanalüüs.
Indicator species analysis for the Aidu, Viivikonna and Sirgala sample plots presented 25 vascular plants and 11 moss plants.
Proovialadel kasvavate soon- ja sammaltaimede kohta tehti indikaatorliikide analüüs, mille tulemusena tuvastati indikaatorliikidena 25 soontaime- ja 11 samblaliiki.
The height index H50 of the pine stands in Sirgala quarry was affected by the thickness of the soil, the total content of nitrogen in the soil, the content of organic carbon in the soil and the content of potassium assimilated by the plants.
Sirgala karjääri männikute kõrgusindeksit mõjutasid mullakihi paksus, mulla üldlämmastiku sisaldus, mulla orgaanilise süsiniku sisaldus ja mulla kaaliumi sisaldus.
The height index H50 of the pine stands in Viivikonna quarry was affected by the thickness of the soil, the content of total nitrogen in the soil, the content of the organic carbon in the soil and the level of phosphorus assimilated by the plants.
Viivikonna karjääri männipuistutes avaldasid kõrgusindeksile mõju mullakihi paksus, mulla üldlämmastiku sisaldus, mulla orgaanilise süsiniku sisaldus ja mulla fosfori sisaldus.
The height index H50 of the pine stands in Aidu quarry was affected by the thickness of the soil, the content of total nitrogen in the soil, the soil pH and the level of phosphorus assimilated by the plants.
Aidu karjääri männikute puhul mõjutasid kõrgusindeksit H50 mullakihi paksus, mulla üldlämmastiku sisaldus, mulla pH ja mulla fosfori sisaldus.
Different stand, aundergrowth and soil characteristics were collected from all of the sample plots.
Kõikidelt proovialadelt koguti puistu takseerandmed, võeti mullaproovid ja inventeeriti taimestikku.
The author of the thesis has carried through observations regarding cold- and disease-resistance of the roses in the Tallinn Botanic Garden.
Külma- ja haiguskindluse kohta on töö autor teinud vaatlused Tallinna Botaanikaaia rosaariumis.
As the main conclusion of the research, it was found that the most suitable species for all green spaces are the species and the hybrids of R. rugosa, which are known for their tolerance towards climate changes and disease-resistance as well as are decorative, bloom repeatedly and fruit.
Tööst saab teha järelduse, et kõikidesse haljastutüüpidesse sobivad enam just R. rugosa hübriidid ja sordid, kes on hea taluvusega klimaatiliste tingimuste suhtes ja pole vastuvõtlikud haigustele, samuti dekoratiivsed ning korduvõitsejad ja viljuvad sordid.
Various species that are suitable for diverse green spaces have been handled in the thesis, including these that are more decorative and bloom repeteadly.
Töös on käsitletud erinevaid sorte, kes sobivad mitmesugustesse haljastutüüpidesse, samuti dekoratiivsemaid ja korduvalt õitsevaid sorte.
The thesis focused on the species that are the most suitable for the northern countries, are longevous, cold- and disease-resistant, low maintanance and bloom amply as well as fruit or are especially valued for their decorative characteristics.
Töös toodi välja just põhjamaadesse kõige sobivamaid pikaealisi, külma- ja haiguskindlaid, vähese hooldusvajadusega, rohkelt õitsevaid, viljuvaid ja dekoratiivsemaid sorte.
This Bachelor thesis presents the research of the wild species of garden roses, similar cultivars and species of shrub roses.
Käesolevas bakalaureusetöös uuriti pargirooside looduslikke liike, liigilähedasi kultuursorte ja kultuurrooside rühmadesse kuuluvaid sorte.
This thesis provides a guideline of how to use garden and shrub roses more professionally and more widely in green spaces.
Töö annab uusi ja paremaid võimalusi oskuslikumalt ja laialdasemalt kasutada haljastuses pargi- ja põõsasroose.
When considering the population of smaller birds and animals, the wider usage of garden and shrub roses is no less significant.
Vähe tähtis pole ka pargi- ja põõsasrooside laialdasem kasutus, mõeldes väikelindude ja pisiloomade populatsioonile.
Unpretentious Cold-resistant Park and Shrub Roses Suitable for Landscaping
Haljastusse sobivad vähenõudlikud külmakindlad pargi- ja põõsasroosid
The Canadian garden and shrub roses have been used less frequently, therefore the recommendation to use them all over Estonia cannot be made.
Vähem tähelepanu on pööratud pargi- ja põõsasrooside mullastikule, kuna üldiselt on teada nende vähenõudlikkus.
The characteristics of garden and shrub roses are presented in tables that assist in choosing suitable rose species for various green spaces.
Siinkohal tuuakse tabelite (lisa 1 ja 2) kujul pargi- ja põõsasrooside omadused, mida parema haljastamise eesmärgil kasutada.
Culling decisions are usually made on intuition not on the economical factors.
Praakimis otsused tehakse tihti intuitsiooni ajel, mitte ökonoomiliste näitajate abil.
Culling in milk production is unavoidable it can be done for economic and biological reasons.
Lehmade karjast väljaminek on piimatootmises vältimatu tegevus, see võib-olla tingitud majanduslikest ja bioloogilistest põhjustest.
There are many different housing systems represent in Estonia.
Eestis on kasutusel mitmeid erinevaid lehmade pidamissüsteeme.
Fertility and reproduction has a strong influence towards farm profitability.
Sigivus ja karja taastootmine mõjutab tugevalt ettevõtte kasumlikust.
In freestall housing there are many different solutions available among them milking systems, stalls, floors and manure removal.
Vabapidamislautades on võimalik valida mitmete erinevaid lahendusi, nende seas lüpsisüsteemid, asemed, käiguteed ja sõnnikueemaldamine.
Over the years there has been an increase of freestall housing and a decrease in the number tie stall farms.
Aastate jooksul on suurenenud vabapidamislautade arv ja vähenenud lõaspidamislautade osakaal.
Farms with very similar housing conditions showed very different reasons for culling, due to farm specifics and for subjective reasons.
Väga sarnaste pidamistingimustega farmides domineerisid erinevad praakimispõhjused, mis on tingitud farmide erinevast majandamisest ja mõjutatud ka subjektiivsetest tingimustest.
Effect of farm conditione on culling in dairy cows
Pidamistingimuste mõju lüpsilehmade praakimisele
Current study describes the affect of housing system traits on culling on the data of seven farms.
Antud töös selgitatakse seitsme erineva farmi näitel kuidas pidamistingimused mõjutavad praakimispõhjuste avaldumist.
Raccoon dog (Nyctereutes procyonoides) in Estonian nature and the management opinions of hunters
Kährikkoer (Nyctereutes procyonoides) Eesti looduses ning jahimeeste arvamus liigi majandamisele
The raccoon dog was introduced to Estonia in 1959, for today they have adapted well and is one of the most common predator in Estonia.
Kährikkoer on Eestisse introdutseeritud 1959.aastal ning tänaseks kohastunud siin suurepäraselt, olles üks levinumaid kiskjaid Eestis.
88% of answered hunters hunt at least one raccoon dog per year and 91% have been exposed to a infected raccoon dog.
Töö tulemustest selgub, et 88% vastanud jahimeestest kütib keskmiselt aastas vähemalt ühe kährikkoera, kuid 91% nendest on kokku puutunud haigestunud isendiga.
The aim of this research was to gather information about how and by whom this alien species should be managed.
Töö eesmärgiks on uurida jahimeestelt, kuidas või kes peaks antud võõrliigiga tegelema.
Invasive alien species are a threat to a local fauna, competiting for food, habitat and shelter.
Invasiivsed võõrliigid on probleemiks kohalikule elustikule, konkureerides toidu, elupaiga ning varjevõimaluste pärast.
Possible population management boosters are considered existence of a fur market, bonussystem and paid compensations.
Võimalikeks populatsiooni reguleerimist soodustavateks aspektideks on välja toodud karusnahaturu olemasolu, boonussüsteemid ning kompensatsioonid.
Statistical analyses is used to analyse the collected data, with reducing, classification and categorisation.
Kokku kogutud andmetega on kasutatud redutseerimist, kategoriseerides ning klassifitseerides saadud vastuseid.
Anti-rabies vaccination is increasing the population of raccoon dogs, what is considered to be high or very high.
Marutaudivastane vaktsineerimine vähendab loomade suremust ning kährikkoera populatsiooni peetakse kõrgeks kuni väga kõrgeks.
A questionary is used in this research, answered by hunters of Estonia.
Uurimustöös on kasutatud jahimeeste poolt täidetud küsimustikku, mille andmete analüüsiks on kasutatud statistilist analüüsi.
Scabies is the most common disease what the raccoon dogs carry and also may be a vector to local fauna and even pets.
Kärntõbi on üks peamiseid nakkushaiguseid, mida kährikkoerad levitavad kohalikule faunale ning ka koduloomadele.
Tests were carried out with three types of diesel fuel – named with the abbreviations DK1, DK2 and DK3.
Katsed teostati kolme kütusega, mis on töös välja toodud lühenditega DK1, DK2 ja DK3.
In the engine laboratory tests with the engine Valmet 320DS were carried out.
Mootorilaboris teostati vastavad katsed mootoriga Valmet 320DS.
In addition output parameters quatas can be worked out.
Samuti oleks võimalik välja töötada väljundparameetrite piirarvud.
The graduation thesis can be used for further research using other company’s fuel and to measure other standard or non-standard parameters.
Edasiarendusena saab tulevikus kasutada teiste firmade kütuseid ning mõõta teisi, kas siis standardseid või standardiseerimata, parameetreid.
The tests were carried out in Institute of Technology in the fuel and engine laboratories of The Estonian University of Life Science.
Katsetamisel kasutati Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi kütuse- ning mootorilaborit.
In the given graduation thesis the standard parameters of the diesel fuels sold in the Estonian gas stations were researched and their compliance with the standard.
Antud lõputöös uuriti Eesti tanklates müüdavate kütuste standardseid parameetreid ning nende vastavust kehtestatud nõuetele.
In the fuel laboratory the content of water, distillation content figures, flashpoint and density were measured, cetane index was calculated.
Kütuselaboris mõõdeti diislikütuste veesisaldust, fraktsioonkoostist, leekpunkti, tihedust ja arvutati tsetaaniindeks.
The aim of the thesis is to evaluate the quality of the fuel sold in retail and their compatibility with the standard.
Töö eesmärgiks on hinnata jaemüügis olevate diislikütuste kvaliteediomaduste vastavust standardile.
In the fuel laboratory the connection between distillation parameters and density were found.
Kütuselaboris leiti katsete tulemusena seosed fraktsioonkoostise ja tiheduse ning tsetaaniindeksi ja fraktsioonkoostise vahel.
Comparison of Measuring Systems in Low Voltage Network
Madalpinge jaotusvõrgu mõõtesüsteemide võrdlus
It is necessery to meter electricity in every consumption point.
Tarbimispunktides on vajalik elektrienergia mõõtmine.
Elektrilevi is the biggest distribution company on elekctrical energy, most clients in Estonia recieve their electricity through Elektrilevi power grid.
Elektrilevi on Eesti suurim jaotusvõrgu ettevõte, enamik kliente tarbib elektrienergiat Elektrilevi jaotusvõrgust madalpingel.
There are certain reasons for the situation of measuing systems: varying communication connection, selection of main circuit-breakers, possibility of producing electrical energy by consumers, headstrong consumers who are not letting to upgrade their measuring systems.
Mõõtesüsteemide valik ei ole hoomamatult kirju, sellise valiku tekkimisel on kindlad põhjused: erinev side keskhaldussüsteemiga, tarbijate peakaitsmete suurused, elektrienergia tootmise võimalikkus, tarbijate soov mõõtesüsteemi mitte uuendada.
The aim is to examine most common measuring systems - what are the features and explaining current selection of measuring systems.
Selle töö sisu on enimkasutatavate mõõtesüsteemide võrdlemine ja analüüsimine, selgitamine, mis on mõõtesüsteemide võimalused ning miks on mõõtesüsteemide valik selliseks kujunenud.
In addition the occurance of reactive energy in the distribution powergrid is also explained..
Lisaks selgitatakse võrgus tekkiva reaktiivenergia nähtust ja selle mittevajalikkust.
Protected Plant Species in Tallinn and Tartu
Kaitsealused taimeliigid Tallinnas ja Tartus
Protected plant species have outstanding importance for the conservation of biological and landscape diversity.
Looduskaitsealused taimeliigid on erakordse tähtsusega bioloogilise ja maastikulise mitmekesisuse säilitamisel.
In Tallinn majority of observations were carried out in eight or nine years ago (55 % of the localities).
Tallinnas on suurem osa vaatlusi läbi viidud kaheksa või üheksa aastat tagasi (kokku 55 % leiukoha vaatlustest).
To protect rare plant species effectively the outdated information should be updated.
Et haruldaste taimeliikide kaitse oleks tõhus, tuleks vananenud info kaasajastada.
Loss of biodiversity is a global problem that especially affects species with weak competitiveness, which rare plant species often are.
Elurikkuse vähenemine on üleilmne probleem, mis eriti tugevasti mõjutab just konkurentsivõimelt nõrku liike, milleks ongi haruldased taimeliigid.
As an urbanization is a global trend, the protected plant species and their localities maintaining in these conditions will increase more and more of an issue.
Kuna linnastumine on üleilmne trend, siis kaitsealuste taimeliikidele ja nende leiukohtade säilitamine ka neis tingimustes tõuseb aina enam päevakorda.
Most of the protected plant species’ localities observation data is become obsolete.
Suurem osa kaitsealuste taimeliikide leiukohtade vaatlustest saadud andmed on vananenud.
Data on localities of protected plant species was obtained from the Estonian Nature Information System (EELIS).
Mõlema linna kaitsealuste taimeliikide leiukohtade info saadi Eesti Looduse Infosüsteemist (EELIS).
In Tartu the biggest part of observations were made five or six years ago (52 % of the localities).
Tartus on ülekaalus viis või kuus aastat tagasi läbiviidud vaatlused (kokku 52 % vaatlustest).
However there were more plant localities (369) in Tartu than in Tallinn (179).
Taimepopulatsioone on rohkem Tartus (369), Tallinnas on neid 178.
The research aim was to gather data on Tallinn and Tartu protected plant species and their localities in the city and to compare two cities in that aspect.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on koondada andmeid Tallinna ja Tartu kaitsealuste taimeliikide ja nende leiukohtade kohta ning võrrelda kahe linna kaitsealuseid taimeliike ja nende leiukohti.
In Estonia protected plant species have not been specially studied in urban areas.
Eestis pole kaitsealuseid taimeliike linnades põhjalikumalt uuritud.
The analysis of human impact tolerance showed that both in Tallinn and Tartu there are most of all hemeradiaphores.
Inimmõju taluvust analüüsides tuli välja, et nii Tallinnas kui ka Tartus on ülekaalus liigid, mis taluvad inimmõju vaid teatud piirini (hemeradiafoorid).
In both cities protected plant species grow in the limit of their distribution area, most of them on the northern limit.
Suurem osa mõlema linna kaitsealustest taimeliikidest kasvab levikupiiril, kõige rohkem on põhjapiiril kasvavaid taimi.
In both of cities protected plant species localities were located rather outskirts of the city and they were concentrated in certain regions.
Mõlema linnas paiknesid kaitsealuste taimede leiukohad pigem linna äärealadel ja on koondunud kompaktselt teatud piirkondadesse, mis võiks kergendada nende kaitset.
In Tallinn the localities and 4 protected plant species were concentrated on protection areas (Nõmme-Mustamäe and Pirita ancient river lansdcape protection area, Maarjamäe cliff).
Tallinnas on kaitsealuste 2 taimepopulatsioonide ja liigirikkuse poolest eriti rikkad just kaitstavad alad (Nõmme-Mustamäe ja Pirita jõe ürgoru maastikukaitseala, Maarjamäe pank).
According to Red list 45 % of Tallinn and 38 % of Tartu protected plant species are threatened.
Mõlemas linnas on ülekaalus III kategooria liigid ja Punase raamatu järgi on neist ohustatud Tallinnas 45 % ja Tartus 38 % liikidest.
Analysis showed that in Tallinn there are 37 different protected plant species, in Tartu there are 21 species.
Tallinna ja Tartu kaitsealuste taimede analüüsil selgus, et Tallinnas kasvab kokku 37 erinevat kaitsealust taimeliiki, Tartus aga 21.
In Tallinn 40 % and in Tartu 78 % of protected plant populations are located outside the protected areas.
Tallinnas jääb kaitstavatelt aladel välja 40 % populatsioonidest, Tartus aga koguni 78 % leiukohtadest.
In both cities orchids were the most abundant family.
Mõlema linna puhul olid ülekaalus käpalised.
In Tartu there are more plant species who need more wet or fresh habitats.
Tallinna haruldaste taimede seas on rohkem kuivalembeseid taimeliike, aga Tartus niiskust vajavaid taimeliike.
Literature survey showed that EELIS database is incomplete, many results of vegetation inventories in these cities are missing.
Andmete analüüsil ja kirjandusallikatega tutvumisel tuli välja, et EELIS andmebaas on ebatäielik.
In Tallinn taxonomic diversity is higher- protected plants belong to 18 families, in Tartu only to seven).
Tallinnas oli kaitsealuste taimeliikide seas esindatud kaks korda rohkem sugukondi (18) kui Tartus (7).
In Tartu the protected plant species localities were concentrated in Ihaste area on the Emajõe river meadows.
Tartus on kaitsealused taimeliikide leiukohad koondunud Ihaste piirkonda Emajõe-äärsetele luhtadele, see ala on ka liigiliselt kõige mitmekesisem.
Dianthus arenarius, Huperzia selago in Tallinn; Ligularia sibirica, Angelica palustris and Liparis loeselii in Tartu – are plant species that are included in European nature directive.
Euroopa loodusdirektiivi alusel kaitstavaid liike on Tallinnas kaks (nõmmnelk ja harilik ungrukold) ja Tartus kolm (harilik kobarpea, soohiilakas ja emaputk).
The analysis covered in total 14 different landscape, biodiversity and environmental monitoring sub-programs.
Analüüs hõlmas kokku 14 erinevat maastiku-, elustiku- ja keskkonnaseire alamprogrammi.