natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, clear-changes in leaf damage and LOX product emissions caused by leaf O3 uptake were strongly linked to glandular trichome density demonstrating that species with low glandular trichome density were more sensitive to O3 stress than those species with high glandular trichome density (Paper I).
Lisaks oli O3-st tekkinud lehepinna kahjustuste ulatus seotud LOX-de emissiooniga, mis näitab seda, et madalama näärmekarvade tihedusega taimeliigid olid O3-stressile vastuvõtlikumad kui tihedamate näärmekarvadega taimeliigid (I).
Exposure of plants to high concentrations of O3 significantly disturbs plant growth and development as well as productivity both in a short and long term basis.
Kõrge O3-i kontsentratsioon mõjutab taimede kasvu ja arengut ning seetõttu kannatab ka saagikus.
Thus, stomatal conductance has a dramatic impact on the degree of damage caused by elevated O3 in plant cells regardless of the concentration of O3 around the leaf surface.
Seetõttu mõjutab taime õhulõhede juhtivus O3-stressi kulgemist taimerakkudes oluliselt, sest stressi ulatus taimes ei sõltu O3-i kontsentratsioonist väljapool taimelehte.
For example, semi-volatile organic compounds exuded by the glandular trichomes of Nicotiana tabacum act as an efficient O3 sink.
Näiteks vääristubaka (Nicotiana tabacum) näärmekarvad sisaldavad poollenduvaid orgaanilisi ühendeid, mis reageerivad O3-ga.
Reduced stomatal conductance limits CO2 uptake and thus, declines net assimilation rate.
Vähenenud õhulõhede juhtivus takistab süsihappegaasi (CO2) sisenemist taimelehte, mis omakorda vähendab fotosünteesi kiirust.
All elicited volatile emissions exhibited a sigmoidal rise to a peak value and then, decayed to near pre-fumigation values.
Teatud ajahetkel saavutas kõigi eelpool nimetatud lenduvühendite emissioon maksimumi ja seejärel langes stressieelsele tasemele.
In Phaseolus vulgaris, the quantity of methanol and LOX products released into the atmosphere suggested that stomatal closure due to darkness and pre-exposure to low O3 protects leaves against O3-induced physiological damage (Paper II).
Hariliku aedoa poolt emiteeritud metanooli ja LOX-de tase viitab sellele, et pimeduse ja madala O3-i kontsentratsiooniga eeltöötlemise poolt tingitud õhulõhede sulgumine kaitseb taime hilisemate O3-i kahjustuste eest, mida tekitab O3-i kõrge kontsentratsioon (II).
Although a rich body of literature focuses on volatile emission in response to many abiotic stresses, the overall impact of oxidative stresses such as acute O3 and exogenous methyl jasmonate (MeJA) treatments on volatile release from leaf surface structures and mesophyll cells and their time- and dose-dependent emission kinetics is poorly understood.
Kuid oksüdatiivse stressori nagu näiteks osooni (O3) ja eksogeennse stressori nagu metüül jasmonaadi (MeJA) üldine mõju lehepinnalt või mesofüllist emiteeruvatele ühenditele, või O3-i ja MeJA-i dooside mõju lenduvühendite kineetikale, on palju vähem uuritud.
Therefore, O3 dose threshold triggering acute physiological responses was scaled with increasing glandular trichome density.
O3-doosidest tingitud akuutse füsioloogilise reaktsooni ulatus oli seda suurem, mida suurem oli näärmekarvade tihedus taimelehel.
Thus, exogenous application of MeJA has often been used to simulate the impact of a biotic stress on elicitation of jasmonate-dependent defenses.
Seetõttu töödeldakse taimi MeJA-ga ka välispidiselt, et vallandada biootilisest stressist tulenevaid ja JA-st sõltuvaid kaitsereaktsioone.
Once released into the air, MeJA has been shown to act as a long-distance airborne signal to trigger defense responses in non-impacted parts of the damaged plant or in neighboring plants.
Stressis taimelt lendunud MeJA on kui signaal stressist puutumata naabertaimedele, sest ta aktiveerib viimastes kaitsevõime.
The emission of methanol and LOX products was dose-dependent, but MeSA emission was not strictly dose-dependent.
Erinevalt MeJA-st sõltus metanooli ja LOX-de emissioon O3-i doosist.
Apart from abiotic stress, biotic stresses such as herbivore attack or pathogens invasion also induce VOC release from vegetative tissues into the air. Additionally, endogenous jasmonic acid (JA) and its methyl ester, methyl jasmonate (MeJA) bursts were typically observed after wounding and herbivore damage from some plants.
Peale taime mehaanilist vigastamist või kahjurite poolt tekitatud kahjustusi, on leitud mõnede taimede emissioonidest jasmoonhapet (JA) ja selle metüülestrit, MeJA.
BVOCs play key roles in attraction of pollinators, plant growth and development, plant defense against herbivores and pathogens, plant-plant signaling and protect plants against abiotic stresses such as high light, temperature and oxidative stress.
Biogeensed lenduvühendid kaitsevad taime abiootilise stressi eest, milleks võib olla üleliigne valgus, temperatuur ja oksüdatiivne stress.
In addition, leaf surface reactions of O3 provide another way of scavenging O3 and also act as a sink for O3 to some extent before it enters the leaf.
Lisaks eelpool kirjeldatule võivad taime lehepinnal asetleidvad O3-ga seotud reaktsioonid alandada taimelehtedesse sisenevat O3-i kogust.
The changes in stomatal conductance are an important factor regulating O3 entry into leaves, and thus, it determines the extent of necrotic damage in plants caused by fumigation treatments.
See, kuivõrd ulatuslik on taimelehe kärbumine peale taime fumigeerimist O3-ga, sõltub õhulõhede juhtivusest taime osoneerimise ajal.
Emissions bursts of methanol, LOX volatiles and methyl salicylate (MeSA) were observed during and after the exposure of P. vulgaris to O3, but enhanced MeSA emission was not detected in any of the leaves treated with pre-exposure to lower O3 concentrations (Paper II).
Juhul kui enne kõrge O3-i kontsentratsiooni kasutamist oli taimelehte hoitud madala O3-i kontsentratsiooniga keskkonnas, MeJA-i emissioon ei suurenenud (II).
MeJA treatment resulted in a burst of methanol, LOX products, and monoterpene and sesquiterpene emissions, but emission of these volatiles demonstrated a strong relationship between stress dose vs. emission responses.
Taime töötlemine MeJA-ga põhjustas metanooli, LOX-de ning mono- ja seskviterpeenide emissiooni.
To evaluate the possible protective role of non-glandular and glandular trichomes against O3 stress (Paper II).
Hinnata, kas lehe kattekarvad ja näärmekarvad kaitsevad taime O3-i eest (I).
However, the glandular trichome density was strongly correlated with the percentage of non-stomatal O3 deposition.
Uuringust selgus, et erinevalt mehaaniliste kattekarvade tiheduset sõltus lehepinna kaudu sisenenud O3-i hulk näärmekarvade tihedusest.
Bending tests are conducted for test results according to Estonian Standards EVS-EN 408:2010+A1:2012 and EVS-EN 380:1999.
Katsetulemuste saamiseks on läbi viidud paindekatsed, mille teostamisel on juhindutud Eesti Standartitest EVS-EN 408:2010+A1:2012 ja EVS-EN 380:1999.
Timber-concrete composite calculation methodology is based on various university theses, research articles and Eurocode 5 design rules.
Puit-betoon komposiitpaneeli arvutusmetoodika aluseks on võetud erinevate ülikoolide lõputööd ja teadusartiklid ning Eurokoodeks 5 arvutuseeskirjad.
Behaviour of composite panel is compared to posi-joist, which comprises steel webs with punched metal plate fasteners and timber flanges.
Komposiitpaneeli käitumist võrreldakse posi-talaga, mis koosneb terasest MiTek Posi-ogaplaat seinast ja puitvöödest.
Testing and analysis of posi-joists and timber-concrete composite panels
Posi-talade ja puit-betoon komposiitpaneelide katsetused ning analüüs
In this thesis ConcreTech OÜ timber-concrete composite 345mm panel capacities and calculation methodology for composite structures with different dimentsions are given.
Töö tulemusena on määratud ConcreTech OÜ pakutav 345mm paksuse puit-betoon komposiitpaneeli kandevõime ning antud arvutuseeskirjad erinevate mõõtmetega puitbetoon komposiitpaneelide arvutamiseks.
The field of research in this thesis is to evaluate timber-concrete composite panel bending capacity and study composite panel behaviour under load.
Töö uurimisvaldkonnaks on puit-betoon komposiitpaneeli paindekandevõime määramine ja paneeli käitumise uurimine koormuse rakendamisel.
The aim of the research is to find timber-concrete composite panel deformations and failure load.
Magistritöö eesmärgiks on leida puit-betoon komposiitpaneelide deformatsioonid ning purustav jõud.
In this paper analysis are made for timber-metal and timber-concrete joints, composite action among different materials and composite structure design.
Töös analüüsitakse puit-metall ja puit-betoon ühendust, erinevate materjalide koostöötamist ning komposiitkonstruktsiooni arvutusmetoodikat.
The closest result differed only by 3.1 mm.
Kõige lähedasem tulemus oli 3.1 mm erinevusega.
The assessment of anincrement of trees by terrestrial laser scanning
Puude juurdekasvu hindamine laserskaneerimisega
The purpose of the Bachelor`s Thesis was to find out if it is possible to assess the increment of trees by comparing the 2013 and 2019 laser scan data.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida, kas on võimalik hinnata puude juurdekasvu, kasutades selleks 2013. aasta ja 2019. aastal mõõdetud skaneerimisandmeid.
Laser scanning technology has seen significant improvements over the last couple of years.
Laserskaneerimise tehnoloogiline areng on viimastel aastatel pidevas tõusvas joones.
Thanks to the accuracy of the technology, the forest management department has explored the possibility of whether it would be possible to obtain more accurate data by exerting less time-consuming effort.
Tänu laserskaneerimise täpsusele on metsavaldkonna haldajad tundnud huvi, kas sellega on võimalik saada täpsemaid tulemusi kiiremini.
Sample cuts with length of 10 cm were taken from the aforementioned 20 trees at breast height diameter.
Nendest puudest võeti rinnasdiameetri kõrguselt 10 cm pikkusega lõigud.
For experimental purposes, 20 different trees from a birch forest stand were selected to be included in the Thesis.
Kaasiku katseala puistust valiti välja uurimiseks 20 erinevat puud.
Comparing the results from the point cloud and the forest assessment, the average increment accuracy varied between 0-5 mm on up to 25 % of the trees.To determine the increment of a forest stand when taking into account the point cloud and forest assessment figures for the given trees.
Võrreldi kahe erineva meetodiga punktipilvest saadud tulemusi takseerimisandmetega, mille tulemuseks leiti, et puude juurdekasvu erinevused jäid vahemikku 0-5 mm 25% puudest.
The demand for bioenergy has increased in the recent years and is starting to become an important alternative to fossil fuels.
Viimastel aastatel on bioenergia osakaal koguenergias suurenenud ja muutumas alternatiiviks fossiilsetel kütustel baseeruvale energiale.
In Estonia also wood based energy and heat production has increased.
Ka Eestis on hakatud kasutama puitu üha rohkem elektri- ja soojusenergia tootmiseks.
The effect of soil chemical properties to wood ash effecitvity of P, K, Ca and Mg as a fertilizer
Mulla keemiliste omaduste mõju puutuha efektiivsusele P, K, Ca ja Mg väetisena
Consequently, enormous amounts of ash which dosen’t have much reutilisation value is produced.
Sellega kaasnevaks probleemiks on puidu põletamisel järgi jääv tuhk, millel puudub täna kasutus.
Wood ash was investigated by X-ray powder diffraction (XRD), X-ray fluorescence spectrometry (XRF) and to determine the plant-available P, K, Mg and Ca elements, the samples were digested with the AAAc method.
Liikuvate taime toiteelementide P, K, Mg ja Ca sisaldused määramisel kasutati AAAc - happelise ammoonium atsetaat meetodid.
This work principally focuses on ash, its physical, chemical, mineralogical characteristics and it’s effect on diffrent soil properties and effectivness as a fertiliser.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on hinnata puutuhas sisalduvate P, K, Ca ja Mg toiteelementide mõju erinevate keemiliste ja füüsikaliste omadustega põllumuldadele.
The more information there is about the risk factors for musculoskeletal disorders, the more effectively they can be prevented.
Mida rohkem on skeleti-lihassüsteemi ülekoormuse ohutegurite kohta infot, seda efektiivsemalt saab neid ennetada.
In addition, meteorological parameters were collected for both BMT times.
Lisaks koguti ilmastikuparameetrid mõlema SBK toimumisaja kohta.
Musculoskeletal disorders are a widespread problem among both the general population and people involved with the military field.
Skeleti-lihassüsteemi vaevused on laialt levinud probleem nii rahvastiku üldpopulatsioonis kui militaarvaldkonnas.
After the BMT, the participants were asked to complete a questionnaire with questions about level of education, smoking, previous physical activity, pain and injury during BMT, satisfaction with equipment, and motivation.
Pärast SBK-d paluti uuringus osalejatel täita ankeetküsimustik, kus olid küsimused haridustaseme-, suitsetamise-, varasema füüsilise aktiivsuse-, SBK ajal esinenud valu ja vigastuste-, varustusega rahulolu ja motivatsiooni kohta.
The results are consistent with previous studies on the relationship between temperature and muscle parameters.
Tulemused kattuvad varasemate uuringutulemustega temperatuuri ja lihasparameetrite vaheliste seoste osas.
Conclusions: It is possible that there is a link between the weather and the health indicators of conscripts – during the summer BMT (warmer weather conditions) myometric changes occurred in the muscles, which reduce the risk of pain and overload injuries, while during autumn BMT (colder weather conditions) myometric changes occurred in the muscles, which increase pain and overload risks.
Järeldused: võimalik, et ilmastiku ja ajateenijate tervisenäitajate vahel on seos – suvise SBK (soojemad ilmastikutingimused) läbimise ajal toimusid lihastes müomeetrilised muutused, mis vähendasid valu- ja ülekoormusvigastuste tekke ohtu, samal ajal sügisese SBK (külmemad ilmastikutingimused) läbimise ajal toimunud muutused suurendasid valu- ja ülekoormuse tekke riski.
Symmetry between body sides improved in terms of muscle strength and myometric parameters during BMT in both study groups (p < 0.05).
Kehapoolte vaheline sümmeetria paranes lihasjõu- ja müomeetriliste parameetrite osas SBK ajal mõlemas uurimisgrupis (p < 0,05).
Objective: To investigate the effect of the weather on the symptoms of musculoskeletal overuse syndrome during a basic military training (BMT) among the conscripts.
Eesmärk: uurida, kas ilmastik mõjutab sõjalise baaskursuse (SBK) ajal avalduvaid skeleti-lihassüsteemi ülekoormussündroomi sümptome ajateenijate hulgas.
Results: The average temperature and humidity during the summer BMT was significantly different from the autumn BMT.
Tulemused: keskmine temperatuur ja õhu suhteline niiskus erinesid suvise ja sügisese SBK ajal olulisel määral.
Among the myometric parameters, there was a significant decrease in muscle tension and stiffness in the summer group and an increase in muscle stiffness in the autumn group (p < 0.05).
Müomeetrilistest parameetritest toimus oluline lihaspinge ja -jäikuse vähenemine suvises grupis ja lihasjäikuse tõus sügiseses grupis (p < 0,05).
In the autumn study group, a singificant association was found between pain and muscle stiffness and tension.
Sügiseses uurimisgrupis korreleerus valu lihaspinge ja lihasjäikusega.
Methodology: Joint mobility, muscle strength and myometric parameters were measured among the volunteers in the summer and autumn group before and after completing the BMT.
Metoodika: suvise ja sügisese kutse vabatahtlike ajateenijate seas mõõdeti liigesliikuvust, lihasjõudu ja müomeetrilisi parameetreid enne ja pärast SBK läbimist.
Completing BMT did not change joint mobility in either study group (p > 0.05), but muscle strength increased significantly during BMT in both study groups (p < 0.05).
SBK läbimisega ei muutunud liigesliikuvus kummaski uuringugrupis (p > 0,05), kuid lihasjõud suurenes oluliselt SBK läbimisega mõlemas uuringugrupis (p < 0,05), sealjuures oli suvises grupis lihasjõu paranemine suurem kui sügiseses grupis.
Musculosceletal overuse syndrome among conscripts and associations with weather conditions during basic military training
Ajateenijate skeleti-lihassüsteemi ülekoormussündroomi seos ilmastikuga sõjalise baaskursuse läbimisel
Discussion: The change in myometric parameters was significantly different during the summer and autumn BMT - muscle tension and stiffness decreased in summer, muscle tension increased in autumn.
Arutelu: Müomeetriliste parameetrite muutumine oli suvise ja sügisese SBK ajal erinev – suvel lihaspinge ja -jäikus vähenesid (p < 0,05), sügisel lihaspinge suurenes (p < 0,05).
The researches that have been carried out in 2003 and 2012 show that the attitude towards environmental problems has changed.
2003. ja 2012. aastate läbiviidud uuringute alusel võib öelda, et inimeste suhtumine keskkonnaprobleemidesse on muutunud.
Nowadays it is of utmost importance to fit the production technologies in the existing natural conditions.
Käesoleval ajal on oluline sobitada tootmistehnoloogiad vastavatele looduslikele tingimustele.
The conditions of Kurtna Lakes have also improved, the water level has risen and has become stable.
Kurtna järvestiku olukord on ka oluliselt paranenud, veetase on tõusnud ja on stabiilne.
Conditions should be provided for the visitors for recreational activities in such places where it would not have a negative impact on the values of the protection area.
Inimestele tuleb luua head tingimused puhkamiseks maastikukaitseala kohtades, kus puhkemajandus ei avaldaks negatiivset mõju kaitseala väärtustele.
So 11.6% of the whole territory in Kurtna is covered by lakes, which is the highest percentage in Estonia and therefore resembles the lacustrine landscapes of Finland.
Kurtnas on järvede all 11,6% territooriumist, mis on suurim järvede tihedus Eestis ning seetõttu meenutab Soome järvemaastikke.
Today Kurtna Landscape Protection Area covers 2805 hectares and includes Kurtna Special Area of Conservation with the area of 416.3 ha.
Käesoleval ajal Kurtna maastikukaitseala pindala on 2805 ha ja hõlmab Kurtna loodusala, mille pindala on 416,3 ha.
The environmental and conservation activities have been constantly improved in the last ten years: the environmental awareness has improved, the number of violations has decreased, the level of environmental education has improved; however, several areas still need amendments.
10 aasta jooksul on looduskaitse-alane tegevus pidevalt arenenud: inimeste keskkonnateadlikkus on kasvanud, keskkonna rikkumiste arv on vähenenud, keskkonnaharidustase on tõusnud, samas paljud tegevused vajavad veel korraldamist.
The thesis also draws attention to the organisation of nature conservation: Kurtna Landscape Protection Area was founded in 1987, in 2005 the conservation rules for landscape protection areas were laid down, the new outer border and borders for protection areas were determined.
Samuti töös juhiti tähelepanu looduskaitse korraldusest: Kurtna maastikukaitseala moodustati 1987. aastal, 2005. aastal kehtestati maastikukaitseala kaitse-eeskiri ning olid määratud uus välispiir ja kaitsevööndite piirid.
There are 40 lakes with the total area of 3.5 km² in the area that covers ca 30 km² in Kurtna.
Kurtnas paikneb umbes 30 km² suurusel maa-alal 40 järve ja järvekest kogupindalaga 3,5 km².
Kurtna Landscape Protection Area - Natural Resource Utilisation and Development Opportunities
Kurtna maastikukaitseala looduskasutus ja arendamise võimalused
As a result of the Master Thesis the author wrote some recommendations for sustainable use of Kurtna Landscape Protection Area.
Magistritöö tulemusena autor töötas välja soovitused Kurtna maastikukaitseala säästlikuks kasutamiseks.
One of the examples here is the implementation of new technologies in Sirgala II mining field, where new mining technology was introduced and a special filtration barrier was built; it was therefore possible to continue mining oil shale in the proximity of Kurtna Landscape Protection Area and at the same time the negative impact on the condition of the lakes was reduced significantly.
Üks näide on uue tehnoloogia rakendamine Sirgala II kaeveväljal, kus kaevetööde tehnoloogia muutmise ja spetsiaalse filtratsioonitõkke rajamisega jätkati põlevkivi kaevandamist Kurtna maastikukaitseala vahetus läheduses ning sellega välistati oluliselt negatiivset mõju järvestikule.
The people who participated in the surveys were quite well-informed about the problems connected with nature resource utilisation in Kurtna lakes area, the awareness of the visitors had increased and they are more concerned about nature protection.
Küsitlustes osalenud inimesed on hästi informeeritud Kurtna järvestiku piirkonna looduskasutuse probleemidest, maastikukaitseala külastajate teadlikkus keskkonnakasutusest suurenenud ning on hakatud rohkem hoidma loodust.
First and foremost such activities should be planned there that would contribute to the enhancement of the environmental conditions in Kurtna and guarantee the preservation of one of the most unique landscapes in Estonia.
Eelkõige tuleb maastikukaitsealale planeerida tegevusi, mis aitaksid kaasa Kurtna looduse keskkonnaseisundi parandamisele ja tagaksid Eestimaa ühe omapärase maastikuala säilimise.
The conservation programme for Kurtna Landscape Protection Area is under construction and the recommendations which were provided as a result of the Thesis are taken into consideration and will be forwarded to the experts in charge of laying down the conservation programme, i.e. to the Institute of Ecology in Tallinn University and to the State Forest Management Centre.
Käesoleval ajal hakati koostama Kurtna maastikukaitseala kaitsekorralduskava ning käesoleva magistritöö tulemusena väljapakutavad soovitused on aktuaalsed ning neid edastatakse kaitsekorralduskava koostajale TLÜ Ökoloogia Instituuti ja Riigimetsa majandamise keskusse.
According to the experts, the environmental situation in Ida-Virumaa has improved in the last ten years, as new clean technologies have been introduced by industrial enterprises.
Viimasel 10 aastal Kurtna maastikukaitseala keskkonnaseisund spetsialistide arvamusel on paranenud seoses tööstusettevõtete poolt keskkonnasäästlikke tehnoloogiate rakendamisega.
To describe the natural environment the author looked into the geological composition, as well as the soil and climate conditions of the area and pointed out the landscape values of Kurtna Landscape Protection Area, with the main emphasis on the uniqueness of the lakes.
Looduskeskkonna kirjeldamiseks käsitleti Kurtna piirkonna mullastiku, geoloogilise ehituse ja kliima tingimusi ning toodi välja Kurtna maastikukaitseala maastikulisi väärtusi, rõhutades järvestiku unikaalsust.
A big part of the territory surrounding Kurtna lakes has been changed by human activity and therefore one of the topics of the Thesis were the factors that have the strongest impact on the conditions of the lakes.
Suur osa Kurtna järvestikku ümbritsevast territooriumist on inimtegevuse tagajärjel muudetud ning töös käsitleti olulisemaid järvestiku seisundi mõjutavaid tegureid.
The Master Thesis provides information about the natural conditions in Kurtna Landscape Protection Area as well as of some of the most important factors that have an impact on the condition of the lakes.
Käesolev magistritöö annab ülevaate Kurtna maastikukaitseala looduslikest tingimustest ja olulisematest järvestiku seisundi mõjutavatest teguritest.
The Master Thesis provides also an overview of the trends laid down in the development plans and documents of Ida-Viru county and Illuka municipality.
Magistritöö annab ülevaate Ida-Viru ja Illuka valla arengudokumentides ettenähtud arenguteedest.
The author of the Thesis suggests that a recreation infrastructure should be developed in Kurtna Landscape Protection Area.
Autori arvates tuleb Kurtna maastikukaitsealal arendada keskkonnasõbralikku puhkeinfrastruktuuri.