natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For those thesis are used data from the Environmental Inspectorate´s contravention database and E-file to analyse.
Antud töös on kasutatud analüüsiks Keskkonnainspektsiooni õigusrikkumiste andmekogus ja E-toimikus kajastuvaid rikkumisi.
Environmental offences at Põlva county during 2004-2016
Looduskaitse valdkonna õigusrikkumised Põlvamaal 2004-2016
Of all offences in the field of nature conservation in Estonia only 4,3% were committed in Põlva County.
Põlvamaa looduskaitse valdkonna rikkumiste osakaal aastatel 2004-2016 oli 4,3% kogu Eestis menetletud rikkumistest selles valdkonnas.
The introduction of alternative fuels would curtail dependence on world oil reserves and lend perspective to a more stable economic environment in the transport sector.
Alternatiivkütuste kasutuselevõtt kahandaks sõltuvust maailma naftavarudest ning annaks väljavaate stabiilsemale majanduskeskkonnale ka transpordisektoris.
Unfortunately, there are several problems with the use of alternative fuels, which prevent the widespread use of alternative fuels.
Paraku esineb alternatiivkütuste kasutamisel standardtoitesüsteemides mitmeid probleeme, mis takistavad alternatiivkütuste laialdast kasutamist.
Fuel production out of renewable raw materials has become an improtant issue when it comes to preventing the fuel crisis in the future.
Kütuse tootmine taastuvast toorainest on saanud oluliseks märksõnaks, kui on juttu kütuse turust ning tulevikus ähvardava kütusekriisi vältimisest.
A Pulverizing Fuel Supply System for the Spark Ignition Engine
Pulverisaatortoitesüsteem sädesüütega mootorile
In Estonian University of Life Sciences Institute of Technology has developed a technical solution to reduce the problems using alternitive fuels in spark ignition engine.
Alternatiivkütuste kasutamiseks sisepõlemismootorites on Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudis välja töötatud tehniline lahendus, mis seisneb vastastikku paiknevate pihustitega karbureerimisseadme rakendamises sisepõlemismootori toitesüsteemis.
The operation of pulverizing fuel supply device is to produce homogeneous and fine fractionized fuel mixture using different biofuels in spark ignition engine.
Seadme tööpõhimõtteks on läbi suruõhuga segunenud kütusejugade üksteise vastu pihustamise peenefraktsioonilise ning homogeense küttesegu valmistamine.
The aim of this master thesis is to designe and setup the pulverizing fuel supply system on a spark ignition engine.
Sellest tulenevalt annab käesolev magistritöö ülevaate pulverisaatortoitesüsteemi konstrueerimisest sädesüütega mootorile.
In order to investigate the physical properties of the pulverizing fuel supply system on an internal combustion engine a new prototype must be constructed.
Selleks, et uurida pulverisaatortoitesüsteemi toimimist sädesüütega mootoril, tuleb konstrueerida mainitud kontseptsioonil põhinev elektrooniliselt juhitav sädesüütega mootori toitesüsteem.
This novel technical solution is called a pulverizing fuel supply system.
Mainitud karbureerimisseadet nimetatakse pulverisaatortoiteseadmeks.
Therefore a liturature based theory overview has made to specify demands on the pulverizing fuel supply system designe.
Pulverisaatortoitesüsteemi konstrueerimise aluseks on alternatiivkütuste omadustest tingitud nõuded materjalile ning konstruktsioonile, välja töötatud pulverisaatortoiteseadme kontseptsioon ja pulverisaatortoitesüsteemi esimese prototüübi puhul ilmnenud puudused.
The pulverizing fuel supply system construction desing is made.
Sädesüütega mootoris kasutatakse alternatiivkütustest valdavalt alkoholkütuseid.
Landscape and Visual Impact in Estonian Road Construction Practice
Maastiku ja visuaalse mõju hindamine Eesti tee-ehituse praktikas
The aim of the thesis is to identify whether landscape and visual impact assessment is being used in road construction practice in Estonia.
Töö eesmärk on välja selgitada, kas Eesti tee-ehituse praktikas arvestatakse objektide mõjuga maastikule ning vaadetele.
The landscape and visual impact assessment carried out within the thesis, refers to rather significant effect on the landscape and its visual receptors.
Läbi viidud maastiku ja visuaalse mõju hindamised kinnitasid, et maantee objektidel on mõju maastikule ning see on kohati päris tõsine, ent üldistavaid järeldusi teha ei saa, mistõttu oleks metoodikat vaja praktika jaoks kohandada maanteede eripärasid arvestades
Although, evident generalisations could not be conducted, it can be stated that the landscape and visual impact should be assessed preceding or during road design process.
Töö käigus selgus, et seda ei tehta, peamiselt majanduslikel põhjustel, kuid meetodil võiks potentsiaali olla.
It can be said that the best hunting laws with long traditions and experience are in Germany, Sweden and Finland.
Võib väita, et Euroopa parimateks jahiseadusteks on pikkade traditsioonide ja kogemustega jahiseadused Saksamaal, Rootsis ja Soomes.
The German conception is reflected in the hunting laws of different European Union countries but there are also references to Roman conception.
Saksa kontseptsioon peegeldub erinevates Euroopa Liidu riikide jahiseaduses, kuid leidub ka viiteid Rooma kontseptsioonile.
Already at the end of the 19th century, the right to hunt was joined with land property, which became fundamental principle that stands to this day.
Juba 19. sajandi lõpul seostati jahiõigus maaomandusega, sellest sai fundamentaalne põhimõte ja see püsib tänini.
The Strengths and Weaknesses of Estonian Hunting Law
Eesti jahiseaduse tugevused ja nõrkused
The last and current hunting law was adopted in 2002 and passed the next year.
Viimane ja hetkel kehtiv jahiseadus võeti vastu aastal 2002 ning jõustus aasta hiljem.
The latter can be classified as a hunting industry's wonderland where 6% of the nation's population is active hunters.
Viimast riiki võib pidada üheks jahinduslikuks imemaaks, kus tervelt 6% kogu elanikkonnast on aktiivsed jahimehed.
The conflict between men and animals has existed for a very long time but compensating the damage created by wild animals and it's prevention is still in the beginning.
Konflikt inimese ja loomade huvide vahel on eksisteerinud juba väga pikka aega, kuid ulukikahjustuste kompenseerimine ja ennetamine on alles üpris alguses.
After analyzing the strengths and weaknesses of Estonian hunting law, it became clear that everything has two aspects.
Vaadates Eesti jahiseaduse tugevusi ja nõrkusi, saab kinnitust tõsiasi, et igal asjal on kaks vaatenurka.
One of the most important and longest aspects in the traditions of the hunting law is the right to hunt or hunting proprietary.
Üks kõige olulisemaid ja pikemate traditsioonidega aspekte jahiseadusest on olnud jahiõigus ehk omandiõigus jahipidamise üle.
Different parties are quite happy with the hunting law and some bolder ones even claim it to be one of the best hunting regulations in Europe.
Erinevad osapooled on kehtiva jahiseadusega pigem rahul ning mõned julgemad väidavad, et tegemist on ühe parima jahikorraldusega Euroopas.
The strengths are vast hunting grounds, mandatory shooting test, the objective count of wild animals and the transparency of the law.
Tugevusteks võib siinkohal nimetada suuri jahipiirkondi, kohustuslikku laskekatset, ulukite objektiivset loendust ja seaduse läbipaistvust.
But the weakness is that the bill is in contrary with the hunting law's purpose which is the various conservation of wild animals.
Eelnõu nõrkuseks saab lugeda seda, et seaduse eelnõu läheb vastuollu jahiseaduse eesmärgiga, milleks on tagada jahiulukivaru mitmekülgne säilitamine.
The methodology of evaluating the damage created by wild animals has come to the agenda because of man's economic interests.
Ulukikahjustuste hindamise metoodikad on tõusnud päevakorda seoses inimese majanduslike huvidega.
Estonian hunting law has many parallels with these previous hunting laws.
Eesti jahiseadusel on palju paralleele eespoolt nimetatud jahiseadustega.
According to the Roman conception, one can hunt for wild animals trough possession, but German conception states that hunting law is connected to the right of land property which gives landowners the chance to choose one's land property.
Rooma kontseptsiooni järgi võib ulukit küttida omandamise teel, samas kui Saksa kontseptsiooni järgi on jahipidamine seotud maaomandi õigusega, mis annab maaomanikule võimaluse valida maaomand kui selline.
The co-existence between landowners and hunters is not very long and mutual agreement is still in the making.
Maaomanike ja jahimeeste kooseksisteerimise aeg ei ole veel kuigi pikk ja vastastikuse läbikäimise viise alles otsitakse.
In the landowner's viewpoint the Estonian hunting law is not very friendly but in the hunter's standpoint it is well regulated.
Maaomaniku seisukohalt ei ole Eesti jahiseadus kõige sõbralikum, samal ajal jahimehe vaatevinklist on tegemist hästi reguleeritud jahikorraldusega.
At the same time, the strength of the Slovenian system is that the landowners are compensated for the damage created to their land.
Samal ajal Sloveenia süsteemi omapäraseks plussiks võib lugeda seda, et maaomanik on vabastatud tema maale tekitatud kahju eest.
In 2011 the new hunting law bill was released but the ratification has been tangled in the approach to the damage created by wild animals.
2011. aastal avalikustati uus jahiseaduse eelnõu, mille kinnitamine on takerdunud ulukikahjustuste käsitlemise küsimuse taha.
With different sovereign powers in Estonia, there have been multiple changes in the hunting law.
Koos erinevate võõrvõimude vahetusega Eestis, on ka jahiseadus teinud läbi rohkeid muudatusi.
The co-existence of hunters, landowners and wild animals is regulated by hunting law.
Jahimeeste, maaomanike, riigi ja ulukite kooseksisteerimist reguleerib jahiseadus.
Though the hunting law must keep up with the time, there are more strengths than weaknesses and it would not be rational to fundamentally change the current hunting law.
Ka jahiseadus peab ajaga kaasas käima, aga kuna hetkel kehtival seadusel on rohkem tugevusi kui nõrkusi, siis tõenäoliselt ei ole otstarbekas seda kardinaalselt lõhkuda.
In general, the damage created by wild animals can be defined as the material loss to the landowner.
Üldiselt võib ulukikahjustuseks maaomanikule defineerida uluki poolt tekitatud materiaalset kahju.
The strength of the bill for the landowners is better regulation of the damage created by wild animals.
Maaomaniku poolt vaadatuna on eelnõu tugevuseks paremini reguleeritud ulukikahjustuste osa.
The problem trough the eyes of the landowners is that no one is responsible for the damage created by the wild animals.
Probleeme tekitavaks aspektiks on pigem tõsiasi, et uluk on peremehetu vara. Maaomaniku seisukohalt on nõrkuseks fakt, et ulukikahjustuste eest ei vastuta keegi.
The main reason is that today the service can be provided on the labour market without guide certification.
Peamiseks põhjenduseks toodi välja see, et täna saab tööturul teenust pakkuda ka ilma vastava tunnistuseta.
The aim of this work is to find out the supply to nature guide training and the demand for nature guide service in the Estonia and its development directions.
Antud töö eesmärgiks on teada saada, milline on loodusgiidi koolituse pakkumine ja nõudlus loodusgiidi teenuse järele Eesti turismimaastikul ning selle arengusuunad.
By analysing the results thoroughly, the author of the thesis finds that the lack of interest is deeply connected with the matter of complex relationships between the parties involved.
Tulemusi põhjalikult analüüsides leiab töö autor, et vähene huvi loodusgiidi kutsetunnistuse omamise vastu on pigem soetud keeruliste suhetega asjaosaliste vahel.
Awareness and necessity of the nature guide certification can only be raised if we pay more attention to developing cooperation at all levels and between all parties in the future.
Inimeste omavahelised konfliktid on loodusgiidi kutse andmise protsessi siiani pigem pärssinud, kuid teadlikkust loodusgiidi kutse olulisusest ja vajalikkusest saab tõsta vaid siis, kui pöörame tulevikus rohkem tähelepanu koostöö arendamisele kõikidel tasanditel ja kõikide osapoolte vahel.
The results of the study show that there is no over-training among nature guides.
Uuringu tulemustest lähtuvalt selgub, et ülekoolitamist loodusgiidide puhul ei toimu.
Another important research result is that entrepreneurs do not consider guide certification as an essential thing.
Oluline uurimistulemus on ka see, et ettevõtjad ei pea kutsetunnistuse omamist tänasel tööturul kuigi vajalikuks.
As one suggestion, the author of the thesis points out that the training for nature guides could be conducted by professionals, who come together and educate required number of people if needed.
Autori arvates võiks üks lahendustest olla koolituskeskuse loomine eesmärgiga koolitada juba valdkonnas töötavaid inimesi või uusi huvilisi, kes saaksid vajadusel panustada loodusgiidi teenuse pakkumisega.Huviliste koolitamisesse antud valdkonnas saaksid panustada oma ala spetsialistid, kes vajadusel tuleksid kokku ja koolitaksid välja nõutud hulga inimesi.
Their contribution is very important for sustainability in this field.
Spetsialistidena näeb töö autor juba väga pikka kogemust omavaid giide, kelle panus valdkonna jätkusuutlikusse arengusse on ülioluline.
Traditional guides have to be competitive, to adapt the market needs in nowadays, because in the modern developing world there has been coming more alternatives to traditional nature guiding.
Loodusturismi hoogustumisega edendavad ka loodusgiidid üha olulisemat rolli kasvavas turismitööstuses, olles tähenduste loojad inimkultuuri ning looduse vahel.
The author of the master thesis conducted semi-structured interviews with educational institutions, entrepreneurs and people with experience in the public sector.
Vastused uurimisküsimustele leiti läbi kvalitatiivse metodoloogia, kus meetodina on kasutatud poolstruktureeritud intervjuusid.
Personal conflicts in this system have hampered development of nature guide certification and profession.
Loodusgiidi tööks vajalikku erialast õpet pakuvad erinevad erialaliidud, looduskoolid, ühendused ja matkaklubid, kes oma koolituse teema ja sisu koostamisel lähtuvad kutsestandarditest.
Responses of respiratory and photorespiratory decarboxylations to internel and external factors in C3 plants
Respiratoorse ja fotorespiratoorse dekarboksüülimise vastused sisemiste ja väliste faktorite toimele C3 taimedes
Plant species of different distribution pattern of photoassimilates and genetically modified plants were studied varying temperature, light, CO2 and O2 concentration.
Uuriti fotoassimilaatide erineva jaotumismustriga taimeliike ja geneetiliselt modifitseeritud taimi, varieerides temperatuuri, valgust, CO2 ja O2 kontsentratsiooni.
There are two different respiration processes – respiration and photorespiration, occuring in photosynthesizing leaves only.
Taimedes on kaks erinevat hingamisprotsessi – hingamine ja fotohingamine, mis on ainult taimedele omane fotosünteesiga kaasnev protsess.
In this work the significance of internal and environmental factors in regulatory mechanisms determining integration of photosynthetic and respiratory processes was studied.
Töös uuriti, milline on sisemiste ja väliskeskkonna faktorite osa fotosünteesi ja hingamisprotsesside integratsiooni tagavates regulatsiooni- mehhanismides.
It was found thet all primary and stored photosynthates serve as decarboxylation substrates, however, differences in utilization of soluble end products (mainly sucrose) and starch were observed.
Selgus, et kõik fotosünteesi esmas- ja lõpp-produktid võivad olla dekarboksüülimiste substraadiks, kuid on erinevused lahustuvate lõpp-produktide (põhiliselt sahharoos) ja tärklise kasutamises.
Simultaneously with CO2 fixation in plant leaves during photosynthesis, respiration processes release part of the fixed CO2 in decarboxylation reactions.
Samaaegselt CO2 fikseerimisega fotosünteesil toimuvad taimelehes hingamisprotsessid, milles osa seotud süsihappegaasist eraldub dekarboksüülimisreaktsioonides.
Besides, inhibition of respiration in the light, significance of starch and sucrose as substrates of respiratory and photorespiratory decarboxylations in order to determine their role in regulation were investigated.
Samuti võrreldi hingamise inhibeerimist valguses, tärklise ja sahharoosi osatähtsust respiratoorse ja fotorespiratoorse dekarboksüülimise substraatidena ning muutusi hingamises ja fotohingamises selleks, et selgitada välja nende osatähtsus regulatsioonis.
A radio-gasometric method that enables to determine CO2 fluxes of opposite directions in plant leaf and to distinguish between consumption of primary and stored photosynthates as substrates for respiratory and photorespiratory decarboxylation was used.
Selleks kasutati radiogasomeetrilist meetodit, mis võimaldab mõõta erisuunalisi CO2 voogusid taimelehes ja eristada fotosünteesi esmas- ja lõpp-produktide kasutamist respiratoorse ja fotorespiratoorse dekarboksüülimise substraadina.
In photosynthesizing leaves starch is not decomposed – it is used only under conditions not enabling photosynthesis (in the dark, at high temperature, in CO2-free atmosphere).
Fotosünteesivas lehes tärklist ei lagundata – seda kasutatakse ainult tingimustes, kus fotosünteesi ei toimu (pimedas, kõrgel temperatuuril, CO2-vabas keskkonnas) ja sellistes tingimustes määrab hingamissubstraadite kogus vähemalt osaliselt respiratoorse dekarboksüülimise kiiruse; teistel juhtudel on olulisem rakusisene redoks-seisund.
Environmental education is a constantly growing and evolving field, which is emphasized in both formal and non-formal education.
Keskkonnaharidus on pidevalt kasvav ja arenev valdkond, millele rõhutakse nii formaalses kui mitteformaalses hariduses.
Questionnaires were sent to schools by e-mail.
Küsimustikud edastati koolidele meili teel.
The author of the paper compiled two questionnaires (for students and teachers) to confirm or refute the hypotheses.
Töö autor koostas kaks küsimustikku (õpilastele ja õpetajatele), et kinnitada või ümber lükata püstitatud hüpoteesid.
There may be several different environmental education centres in the county, but visiting them has remained at the age of basic school.
Maakonnas võib leiduda mitu erinevat keskkonnahariduskeskust, kuid nende külastamine on jäänud põhikooli vanuseastmele.
Through environmental education, people's environmental awareness and desire to be as environmentally-friendly as possible has increased.
Läbi keskkonnahariduse kasvatatakse inimeste keskkonnateadlikkust ning tahet olla võimalikult keskkonnasõbralike eluviisidega.
In order to achieve the aim of the work, three hypotheses were put forward, which study three different factors influencing the usability of environmental education study programs.
Töö eesmärgi täitmiseks püstitati kolm hüpoteesi, mis uurivad kolme erinevat keskkonnahariduslike õppeprogrammide kasutatavust mõjutavat tegurit.
In many cases, students have expressed a desire to delve deeply into environmental issues by voluntarily choosing optional environmental subjects.
Mitmel juhul on õpilased avaldanud soovi tegeleda süvitsi keskkonna teemadega, valides vabatahtlikult keskkonnaalased vaba- või valikained.
In addition, it was pointed out that the environmental education centre in the county does not offer programs for the upper secondary school level.
Lisaks toodi välja, et maakonnas olev keskkonnahariduskeskus ei paku programme gümnaasiumiastmele.
The usability of environmental education study programs and its peculiarities in secondary schools of small counties
Keskkonnahariduslike õppeprogrammide kasutatavus ning selle eripärad väikeste maakondade gümnaasiumides
The use of study programs and visits to environmental education centre largely depend on the personal interest of the teacher and the financial possibilities of the school.
Õppeprogrammide kasutamine ja keskkonnahariduskeskuste külastamine sõltub suures osas õpetaja isiklikust huvist ning kooli rahalistest võimalustest.
However, the use of an environmental education study program does not depend on the availability of nearby environmental education centre.
Küll aga, ei sõltu keskkonnaharidusliku õppeprogrammi kasutamine lähedal asuvast keskkonnahariduskeskusest.
Discussion: Based on the results of the work, it can be said that the concept of environmental education is not unfamiliar to students or teachers.
Diskussioon: Toetudes töö tulemustele võib öelda, et mõiste keskkonnahariduslik õppeprogramm ei ole õpilastele ega õpetajatele võõras.
The aim of this bachelor's thesis is to evaluate the use of environmental education study programs in Hiiu, Lääne and Rapla County upper secondary schools.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on hinnata Hiiu,-Lääne,- ja Raplamaa gümnaasiumite keskkonnahariduslike õppeprogrammide kasutamist.
In addition to what has been completed in the curriculum, many students are involved in various leisure activities related to the environment, which also include environmental education study programs.
Lisaks õppekavas läbitule, on mitmed õpilased oma vabal ajal seotud erinevate keskkonda puudutavate tegevustega, mille raames kasutatakse samuti keskkonnahariduslikke õppeprogrammide.
The results of the teacher’s questionnaire revealed that the use of environmental education study programs largely depends on the personal interest of teachers and the availability and location of the study program.
Õpetajate küsimustiku tulemustest selgus, et keskkonnahariduslike õppeprogrammide kasutamine sõltub suures osas õpetajate isiklikust huvist ning õppeprogrammi kättesaadavusest ja läbiviimise asukohast.
Environmental education study programs are a supporting aid for consolidating and practically completing what has been learned in the compulsory curriculum.
Keskkonnahariduslikud õppeprogrammid on toetavaks abimaterjaliks kohustuslikus õppekavas õpitu kinnistamiseks ning praktiliselt läbi tegemiseks.
Ordinary students have the lowest exposure to environmental education programs.
Väikseim kokkupuude keskkonnahariduslike õppeprogrammidega on tavaklasside õpilastel.
Results of the work: The results of the survey revealed that students studying in nature field of study have more exposure to environmental education study programs due to different field and optional courses.
Töö tulemused: Küsitluse tulemustest selgus, et keskkonnahariduslikke õppeprogrammidega on loodus-reaalsuunas õppivatel õpilastel rohkem kokkupuuteid tänu erinevatele suuna ja valikainetele.
There were two hypotheses.
Tööl oli kaks hüpoteesi.
The bachelor's thesis consists of two parts.
Bakalaureusetöö koosneb kahest osast.
In summary, based on the results of the work, it can be said that proso millet can be successfully grown in Estonian conditions.
Kokkuvõtvalt võib töö tulemuste põhjal öelda, et hirssi on Eesti tingimustes võimalik edukalt kasvatada.
The first part is theoretical and contains the requirements for the cultivation of proso millet, its uses, its importance in the world, agrotechnics and other previously studied data on millet in the world.
Esimene osa on teoreetiline ja sisaldab hirsi kasvatusnõudeid, kasutusvõimalusi, tähtsust maailmas, agrotehnikat ja teisi eelnevalt maailmas uuritud andmeid hirsi kohta.
The most optimal sowing rate was 40 kg ha-1 and the fertilization rate test showed that the yield and other parameters improved with increasing fertilization level, but there was a larger positive change in the yield structure elements up to 75 N kg ha-1 fertilization rate.
Kõige optimaalsemaks külvisenormiks osutus katse põhjal 40 kg ha-1 ja väetusnormide katsest selgus, et saagikus ja teised näitajad küll paranesid väetustaseme suurenedes, kuid suurem positiivne muutus saagistruktuuri elementide osas esines 75 N kg ha-1 väetamise normini.
Proso millet is certainly a new and interesting culture that deserves further research on the topics covered in the bachelor's thesis, but also, for example, on seed quality aspects and to recommend the expansion of the growing area in Estonian fields.
Kindlasti on hirsi puhul tegemist uue ja huvitava kultuuriga, mis vääriks edasisi uuringuid nii bakalaureusetöös käsitletud teemades, kuid ka näiteks seemne kvaliteedi aspektides ja soovitada kasvupinna laiendamist Eesti põldudel.