natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The below-ground biomass of ground vegetation in both studied stands was modest, being less than 0.5 t ha-1.
Alustaimestiku maa-aluse osa biomassid olid katsealadel suhteliselt tagasihoidlikud, jäädes mõlemas puistus alla 0,5 t ha-1.
The highest stem mass was found in Agali stand (98.9 t ha-1) (Becker 2012); the respective values of Võõpste plots were approximately 70 t ha-1.
Tüvemass oli suurim Agali proovialal (98,9 t ha-1) (Becker 2012), milles süsinikku on seotud ca 50 t ha-1 ja lämmastikku 445 kg ha-1.
C stock in the upper 10cm soil layer in Agali and Võõpste stands was 43.3 and 36.3 t ha-1, respectively.
Agali ja Võõpste proovialade mulla ülemise 10cm kihi süsiniku tagavarad vastavalt 43,3 ja 36,3 t ha-1, lämmastiku vastavad näitajad olid 3,6 ja 2,6 t ha-1.
The role of leaflitter and ground vegetation (both above- and below-ground part) in carbon (C) and nitrogen (N) cycles of two middle-aged grey alder (Alnus incana) stands, growing in Aegopodium site type was estimated.
Käesolevas töös hinnati lehevarise ja alustaimestiku maapealse- ning maa-aluse osa rolli hall-lepikute (Alnus incana) süsiniku (C) ja lämmastiku (N) ringes.
The total carbon and nitrogen flux through the leaflitter were close to 2 t ha-1 and 90 kg ha-1, respectively.
Samas lämmastikku (N) jõudis lehevarise kaudu mulda mõlemas hall-lepikus ligi 90 kg ha-1.
The respective values of accumulated carbon were 1.13 t ha-1 and 0.69 t ha-1, and of nitrogen 71.2 kg ha-1 and 44.7 kg ha-1.
Lämmastikku oli alustaimestiku maapealses osas vastavalt: Agali puistus 71,2 kg ha-1 ning Võõpste hall-lepikus 44,7 kg ha-1.
In Võõpste clear-cut area the below-ground biomass of ground vegetation exceeded 0.7 t ha-1.
Võõpste lageraie alal oli alustaimestiku juurte mass 0,71 t ha-1.
The respective values of N stocks were 445 and 320 kg ha-1.
Võõpste proovitükkil oli tüvemass ligikaudu 70 t ha-1, milles süsinikku ja lämmastikku oli akumuleerunud vastavalt ca 35 t ha-1 ja 320 kg ha-1.
The mass of leaflitter in experimental areas was around 3.5 t ha-1, being slightly higher in Agali.
Agali puistus oli aastane lehevarisekogus 3,8 t ha-1, Võõpste katsealal oli sama näitaja 3,4 t ha-1.
To introduce playing as an important aspect when designing children’s healing gardens and playing therapies (playing, gardening, animals, nature therapy).
Tutvustada mängu kui olulist aspekti laste haiglaaedade rajamisel ning mängule põhinevaid teraapia liike (mängu-, aiandus-, loodus- ja loomateraapia).
The healing power of children's hospital garden
Tervendav jõud lastehaigla aedade kujunduses
If we care of our children’s and their health, it is important to pay attention to how we design hospital gardens, so that gardens will occur the healing power of design.
Hoolides oma lastest ja nende tervisest, on oluline pöörata tähelepanu, kuidas kujundame haigla välisruumid nii, et neist avalduks tervendav jõud.
This master thesis tries to explain and introduce that theme to the landscape architects, facilities related to hospitals and to other people, who are interested.
Käesolev töö on püüdnud selgitada ning tutvustada nii maastikuarhitektidele, haiglaga seotud asutustele ning teistele teemast huvi tundvatele isikutele antud valdkonda põhjalikumalt.
Patient’s needs were also considered.These solutions can be used also in different facilities related to children, where the solution depends on the target group.
Antud soovitusi on võimalik rakendada ka kõigis teistes lastega seotud raviasutuses, kus lahendus tuleneb vastavalt sihtgrupile antud soovitustest.
Gathering theoretical material, describing the typologies of hospitals and analyzing the guidelines helped the author to understand the topic better and broaden the mind.
Teoreetilise osa kogumisel, erinevate haigla tüpoloogiate põhjalik kirjeldamine ning seejärel analüüsimine kujundusnõuete ning soovituste järgi andis autoril põhjalikumalt tutvuda antud valdkonnaga ning seeläbi silmaringi laiendada.
The author gave specific recommendations to six departments of hospital.
Lisaks andis autor spetsiifilised soovitused aia osas haigla kuuele erinevale osakonnale, arvestades just nende patsientide vajadustega.
To describe and give a review about four different healing garden typologies.
Kirjeldada ning anda ülevaade erinevatele aiakasutajaskonnale suunatud tüpoloogiatele põhinevatest lastehaigla aedadest.
The method used in this master thesis was appropriate to this topic and helped to study healing gardens more closely to get an overview.
Töös kasutusele võetud metoodika õigustas end antud teema põhjalikuks uurimiseks ning ülevaate saamiseks.
To find, based on guidelines, whether gardens have considered guidelines when designing them and which typology has considered guidelines the most.
Põhinedes kujundusnõuannetele, leida kas nende aedade kujundamisel on arvestatud kujundussoovitusi või tingimusi ning milline tüpoloogia on tähelepanu kõige rohkem nendele soovitustele pööranud.
Results showed that according to typology the gardens have considered the guidelines when designing gardens.
Tulemustes selgus, et vastavalt tüpoloogia kirjeldusele on arvestatud haiglaaia kujundamisel ettenähtud soovitusi.
The aim of this master thesis is to review basics of healing gardens with the help of scientific theories.
Töö eesmärgiks oli anda ülevaade tervendavate aedade algtõdedest teadusteooriate näitel.
For example Garden Court only has a courtyard and because of that all the guidelines can’t be followed; the family garden of Leichtag hasn’t enough privacy for different garden users.
Kuid esines ka üldisi puudusi seoses ruumi asukohast tulenevatele miinustele, näiteks Garden Court haiglaaed asub sisehoovis ning seetõttu ei ole võimalik täita kõiki etteantud kujundustingimusi või Leichtagi pereravi aed, kus pole mõeldud erinevate kasutajate gruppide eraldamise peale.
After analyzing the typology of four hospitals and interviews, the author gives advice to the children hospital of University of Tartu for designing a garden area.
Nelja haiglaaia tüpoloogia analüüsi tulemustest ning lühiintervjuu vastustest andis autor omapoolsed soovitused Tartu Ülikooli Lastehaigla aia kontseptsioonlahenduse jaoks, millega võiks soovituslikult arvestada uue haiglahoone haljasala kujundamisel.
To recommend the best typology according to the target group of children’s hospital of the University of Tartu and abilities and to give specific guidelines to design the garden.
Vastavalt Tartu Ülikooli Lastehaigla sihtgrupile ning võimalustele soovitada sobivaima tüpoloogiaga ning kontseptsioonlahendus Tartu Ülikooli Lastehaigla aiale ning anda spetsiifilisemad soovitused vastavalt kuuele erinevale haigla osakonnale.
The aim was also to review the topic for the interested people.The interview with the director and head nurse of the children’s hospital of the University of Tartu helped to realize, that there is no knowledge of guidelines of healing garden design.According to the answers got from the interview, the author proposed the best garden conception solution for the children hospital of the University of Tartu, so they could design the garden area.
Tartu Ülikooli lastehaigla direktori ning vanemõega läbiviidud intervjuu aitas selgusele jõuda faktis, et Eesti haigla kontekstis ei olda teadlikud tervendava aia kujunduspõhimõtetest.
It was necessary to measure 4% of the total area, and the size of the circular plots was 50 or 100 square metres.
Mõõta tuli 4% kogupindalast ja ringproovitükid olid suurusega 50 m2 või 100 m2 .
The author believes that the present thesis is important because the results of the work revealed that natural regeneration does not often develop in the proper direction for the habitat type, and people should contribute to natural regeneration or cultivate the habitat.
Autori arvates on antud lõputöö vajalik, kuna töö tulemuste põhjal võib väita, et looduslikule uuendumisele jätmine ei arene tihti kasvukohatüübile sobivas suunas ning inimene peaks kas looduslikule uuendumisele kaasa aitama või kultiveerima.
Occurrence and development of forest natural regeneration five years after clear-cutting
Metsa loodusliku uuenduse tekkimine ja formeerumine viis aastat pärast lageraiet
The task of the research was to compare the results in three habitat types.
Uurimisülesandeks oli tulemuste võrdlemine kolme kasvukohatüübi lõikes.
The number of naturally regenerated trees per hectare was identified, as well as the average height of the trees.
Leiti ka looduslikult uuenenud puude arv hektarile ja keskmised puude kõrgused.
It was conducted in October 2015 and included creating the plots, determining tree species, counting trees, and measuring tree heights according to their number.
Välitööd viidi läbi 2015. aasta oktoobris ning hõlmasid proovitükkide tegemist, puuliikide määramist, puude arvu määramist ja vastavalt puude arvule kõrguste mõõtmist.
Natural regeneration and the previous forest generation were compared, and the results revealed that no clear-cutting areas were renewed with a tree species that had been prevailing before cutting.
Töös võrreldi looduslikku uuendust ja eelmist metsapõlve ning tulemuseks saadi, et ükski lageraie eraldis ei olnud uuenenud puuliigiga, mis oli olnud valdavaks enne raiet.
The present thesis aims at providing an overview of natural regeneration on the basis of 2011 clear-cutting areas.
Antud töö eesmärgiks on anda ülevaade loodusliku uuenduse tekkimisest 2011. aasta lageraie alade põhjal.
To get data on natural regeneration, some fieldwork was carried out.
Saada andmeid loodusliku uuendumise kohta, tuli teostada välitöid.
Also, it was identified in the research that renewal with deciduous trees is more sustainable than with coniferous trees.
Samuti leiti antud töös, et lehtpuudega uuenemine on jätkusuutlikum kui okaspuudega uuenemine.
The research used four properties and nine clear-cutting areas.
Töös kasutatud kinnistuid on 4 ja lageraie eraldisi 9.
The clear-cutting areas were located in South-Estonia and in three different types of habitat – those of wood sorrel, wood sorrel / blueberry, and hepatica.
Lageraie alad paiknesid Lõuna-Eestis ning asusid kolmel erineval kasvukohatüübil, milleks olid jänesekapsa, jänesekapsa-mustika ja sinilille.
The results of the analysis revealed that in the hepatica’s habitat type trees were taller than in the habitat types of wood sorrel or wood sorrel / blueberry.
Tulemuste analüüsimisel selgus, et sinilille kasvukohatüübis on puude kõrgused suuremad, kui jänesekapsa ja jänesekapsa-mustika kasvukohatüübis.
And in the habitat type of wood sorrel, trees were taller than in that of wood sorrel / blueberry.
Jänesekapsa kasvukohatüübis olid puude kõrgused suuremad kui jänesekapsa-mustika kasvukohatüübis.
In the flood-prone area, where there is a probability of occurrence once every ten years, 9 detailed plans were investigated.
Üleujutusohtlikus piirkonnas, kus on toimumise tõenäosus üks kord kümne aasta jooksul, oli uuritavaks 9 detailplaneeringut.
Since flood damage can be mitigated or prevented, it is important for the local government to implement stricter measures in the planning process.
Kuna üleujutuste poolt põhjustatud kahjusid on võimalik leevendada või ära hoida, siis on oluline, et kohalik omavalitsus rakendaks rangemaid meetmeid planeerimise protsessis.
As a result, the potential flood risks to buildings cannot be solved and the seriousness of this problem is not sufficiently understood.
Selle tulemusena ei suudeta lahendada võimalikke üleujutusriske hoonetele ning ei mõisteta piisavalt selle probleemi tõsidust.
Due to the changing climate, the amount of precipitation that must be taken into account increases.
Muutuva kliima tõttu suureneb sademete hulk, millega tuleb arvestada.
The local government must implement measures that help reduce flood risks and take measures to reduce the problems caused by floods in the planning of buildings.
Kohalik omavalitsus peab rakendama meetmeid, mis aitavad vähendada üleujutusriske ning hoonete planeerimisel võtma kasutusele meetmeid üleujutustest tingitud probleemide vähendamiseks.
The old existing rainwater systems are inadequate and due to the low percentage of greenery, there is no soil absorption of precipitation.
Vanad olemasolevad sademevee süsteemid ei ole piisavad ning väikese haljastuse protsendi tõttu ei toimu ka sademete maapinda imendumist.
Considering the Impact of Floods in the Planning of the Town of Pärnu
Üleujutuste mõju arvestamine Pärnu linna planeerimises
Discussion: As a result of the work, it can be said that in Northwestern Pärnu there is a great risk of loss of greenery, as half of the real estates have not met the percentage of greenery specified in the general or detailed plan.
Diskussioon: Töö tulemusena võib öelda, et Loode-Pärnus on suur oht haljasalade kadumisele, kuna juba pooled kinnistutest ei ole täitnud üld- või detailplaneeringuga määratud haljastuse protsenti.
Results of the thesis: In Northwestern Pärnu, the survey was based on 27 properties, of which almost half or 12 properties did not comply with the greening requirement and 15 properties followed the percentages of greenery or detailed plan.
Töö tulemused: Loode-Pärnus oli uurimise aluseks 27 kinnistut, millest peaaegu pooled ehk 12 kinnistut ei järginud haljastuse nõuet ja 15 kinnistut järgisid üldplaneeringu või detailplaneeringuga kehtestatud haljastuse protsente.
As a result, a situation may occur where the proportion of greenery disappears and current rainwater systems are no longer sufficient as precipitation increase.
Tagajärjena võib tekkida olukord, kus haljastuse osakaal kaob ja sademete hulga suurenemisega enam käesolevad sademevee süsteemid ei ole piisavad.
The purpose of this Master's thesis is to study the percentage of greenery and flood management in the general and detailed plans of Pärnu and Sustainable Urban Drainage Systems that can be used in Pärnu.
Käesoleva magistritöö ülesanne on uurida haljastuse protsendi järgimist ja üleujutuste käsitlemist Pärnu linna üld- ja detailplaneeringutes ning säästlikke sademevee süsteeme, mida on võimalik kasutada Pärnu linnas.
Of these, 5 had dealt with flood mitigation measures in the construction of the building and 4 did not.
Neist 5 oli käsitlenud üleujutuse vastu leevendavaid meetmeid hoone ehitamisel ja 4 ei käsitlenud, mis moodustab peaaegu poole uuritavatest planeeringutest.
Only half of the detailed plans studied deals with mitigation measures.
Pool uuritud detailplaneeringutest käsitleb ainult üleujutusega toime tulemiseks leevendavaid meetmeid.
We can partially absorb precipitation with the help of greenery and slow down their flow rate.
Haljastuse abil saab aga sademeid osaliselt immutada ning nende voolukiirust aeglustada.
In Mai, Vana-Pärnu, Kesklinn, Rääma and Rannarajoon it is possible to use rain gardens, permeable surfaces, swales and detention basins of Sustainable Urban Drainage Systems.
Mai, Vana-Pärnu, Kesklinna, Rääma ja Rannarajoonis on võimalik kasutada säästlikest sademevee süsteemidest vihmaaedasid, vett läbilaskvaid pindasid, viibekraave ja puhveralasid.
In the Raeküla district near the sea it is possible to direct a large amount of rainwater to the retention ponds by means of ditches.
Mere ääres paiknevas Raeküla linnaosas on võimalik suunata kraavide abil suur sademevete hulk viibetiiki.
Floods are the biggest problems in the towns situated on the shores of the sea. Floods are a widespread national hazard, which severely damages people, property and the environment.
Üleujutus on laialt levinud looduslik oht, mis kahjustab märgatavalt vara, inimesi ja keskkonda.
Most of the properties surveyed use rainwater piping for rainwater management.
Enamikest uuritud kinnistutest kasutab sademevete juhtimisteks sademeveetorustikke.
In addition to traditional systems, rainwater systems can be used to reduce rainwater in Pärnu.
Pärnu linnas on võimalik kasutada sademevete vähendamiseks lisaks traditsioonilistele süsteemidele säästlikke sademevee süsteeme.
In Northwestern Pärnu the main used rainwater system is rainwater piping.
Loode-Pärnus on peamiseks kasutavaks sademevee süsteemiks sademeveetorustik.
When arable land is abandoned shrubs are starting to appear.
Kui põllumajanduslik maa jääb sööti, hakkab üksikutel aladel esinema võsastunud piirkondi.
Monitoring arable land with airborne laser scanning data
Põllumajandusmaa võsastumise monitooring aerolaserskaneerimise andmetega
Two different databases were used as basis for arable land in Ahja parish: from Estonian National Topographic Database (ENTD) and from Estonian Agricultural Register and Information Board’s database (EARIB).
Ahja valla põllumajandusliku maa piiride andmed saadi kahest erinevast andmebaasist: Eesti topograafiline andmekogu (ETAK) ning Põldude Registri ja Informatsiooni Amet (PRIA).
Based on airborne laser scanning method and processed data, shrubs cover 9,3% of arable land based on ENTD’s data and 3,2% of EARIB’s agricultural land with support and 6,0% of EARIB’s agrucultural land without support.
PRIA taotletud põllumassiividel tuvastati kogupindalast 3,2% võsastunud alasid ning PRIA taotlemata põllumassiividel 6,0%.
Data processing were conducted in two pahases: shrub digitalization from orthophotos and processing airborne laser scanning data.
Andmete töötlemine viidi läbi kahes etapis: ortofotodelt võsastunud alade digitaliseerimine ning ALS andmete töötlemine.
Data analysis was carried out in three steps: firstly, general analysis of arable land information; secondly, airborne laser scanning data analysis; and thirdly, comparison of normalized canopy height model with areas digitized from ortophotos.
Andmete analüüs viidi läbi kolmes etapis: põllumajandusliku maa üldandmete analüüs, ALS andmete analüüs ning ALS-i ja ortofotodelt digitaliseerimise võrdlus ja analüüs.
Latter was divided into two: arable land with agricultural support and without agricultural support.
Kõik analüüsid teostati kolme grupi lõikes: ETAK-i põllumajanduslik maa, PRIA taotlemata põllumassiivid ja PRIA taotletud põllumassiivid.
For this reason airborne laser scanning data and orthophotos were used.
Eesmärgi saavutamiseks kasutati Maa-ameti ALS andmeid ning tulemuste kontrolliks ortofotosid.
This model was divided into five height categories for analysing purposes.
ALS andmete analüüsimiseks koostati taimestiku kõrguse mudel ning mudelist filtreeriti välja viies erinevas kõrgusklassis puittaimestik, mis kasvab põllumajanduslikul maal.
The test was performed in the summer of 2019, in the laboratory of the Department of Plant Protection of the Estonian University of Life Sciences.
Katse viidi läbi 2019.aasta suvel Eesti Maaülikooli taimekaitse osakonna laboris.
When choosing between two treatments (NeemAzal T/S vs. Multi-Insekt), the caterpillars preferred the less unpleasant preparation, Multi-Insekt.
Kui valida oli kahe töötluse (NeemAzal T/S vs. Multi-Insekt) vahel, siis eelistasid röövikud vähem ebameeldivamat preparaati, Multi-Insekti.
Large cabbage butterfly caterpillars were observed in the feeding activity and food choise experiments after 1, 2, 3, and 24 hours.
Suur-kapsaliblika röövikuid jälgiti toitumissaktiivsuse- ja valikkatses 1, 2, 3, ja 24 tunni möödumisel.
The advantage of herbal preparations over synthetic pesticides is that pesticide residues shall not be left in the consumed food and they remaining in the environment for a shorter time.
Taimsete preparaatide eeliseks sünteetiliste tõrjevahendite ees on pestitsiidijääkide puudumine tarbitavas toidus, püsides ka keskkonnas lühemat aega.
The main disadvantage of synthetic pesticides are their long-term persistence in the environment, being dangerous to both, beneficial insects and human food.
Sünteetiliste tõrjevahendite suurimaks puuduseks on nende pikaaegne püsivus keskkonnas, millest tulenevalt on ohustatud nii kasulikud putukad kui ka inimeste toidulaud.
Treating options used in the experiment were NeemAzal T/S 0,01% aqueous solution, Naturen Multi-Insekt reconstituted solution (aqueous rapeseed oil solution 16,9 g/L and control (distilled water).
Katses kasutatud töötlemisvariantideks oli NeemAzal T/S 0,01% vesilahus, Naturen Multi-Insekt valmislahus (rapsiõli vesilahus 16,9 g/L) ja kontroll (destilleeritud vesi).
The caterpillars of the Large cabbage butterfly is an important pests in cruciferous crops, causing serious damage to the producer in case of mass occurrence.
Suur-kapsaliblika röövik on oluline kahjur ristõielistel kultuuridel, põhjustades massilise esinemise korral tõsist kahju tootjale.
Multi-Insekt was preferred in a situation where the control was 100% eaten by the caterpillars.
Multi-Insekti eelistati olukorras, kus kontrollvariant oli röövikute poolt ära söödud.
The analysis of the results of this thesis revealed that NeemAzal T/S and rapeseed oil have a significant effect on a feeding activity and food choices of the caterpillars.
Antud töö tulemuste analüüsist selgus, et NeemAzal T/S ja rapsiõli avaldavad olulist mõju suur-kapsaliblika röövikute toitumisaktiivsusele ja toidu valikule.
Caterpillars preferred to feed predominantly on the control variant and to a lesser extent in the MultiInsekt variant.
Toitumisaktiivsuse katses eelistasid röövikud ülekaalukalt toituda kontrollvariandil, vähesel määral ka MultiInsektvariandil.
Large cabbage caterpillars were chosen as experimental insects and White cabbage (Brassica oleracea var. Capitata f.alba L.) as a food source.
Katseputukaks valiti suur-kapsaliblika röövik ning toidutaimeks valge peakapsas (Brassica oleracea var. Capitata f.alba L.).
Treatment of leaf discs with NeemAzal T/S and rapeseed oil had an impact on the food choices of the caterpillars of the large cabbage butterfly, having a inhibitory and repellent effect on the feeding activity of the caterpillars.
Leheketaste töötlemine NeemAzal T/S ja rapsiõli vesilahusega avaldas mõju suur-kapsaliblika röövikute toiduvalikule, mõjudes pärssivalt ning repellentselt röövikute toitumisaktiivsusele.
The aim of this thesis was to determine whether and what effect NeemAzal T/S and rapeseed oil have on the caterpillars of the Large White Cabbage Butterfly (P. brassicae L.).
Käesoleva töö eesmärgiks oli välja selgitada, kas ja millist mõju avaldavad NeemAzal T/S ja rapsiõli suur-kapsaliblika (P. brassicae) röövikutele.
In the neem-treated variant, the caterpillars preferred to move around in the test vessel.
Neemiga töödeldud variandis eelistasid röövikud pigem katseanumas ringi liikuda.
The impact of NeemAzal T/S and rapeseed oil on feeding activity of large white cabbage butterfly (Pieris brassicae L.) caterpillar
NeemAzal T/S ja rapsiõli mõju suur-kapsaliblika (Pieris brassicae L.) röövikute toitumisele
In the sampling experiment, the caterpillars preferred eating on the control variant, if it is possible.
Valikkatses eelistasid röövikud võimalusel kontrollvarianti.
Review: Pharmaceuticals in sewage sludge and their degradation during composting – recent studies in Estonia
Ülevaade: Ravimijäägid reoveesettes ja nende lagunemine kompostimisel – viimase aastakümne uuringud Eestis
Based on the results obtained the author ascertained which operations are the most time consuming and gave his suggestions on how to speed up production.
Saadud tulemuste põhjal selgitas autor välja, millised operatsioonid on kõige ajakulukamad ja andis enda soovitused, kuidas tootmist kiirendada.
The productivity of the technological operations of one shift were found by stopwatch time study, using a formula from professional literature and by analyzing previous documentation.
Tehnoloogiliste operatsioonide ühe vahetuse tootlikkused leiti operatsioone kronemetreerides, erialakirjanduse valemit kasutades ja varasemat dokumentatsiooni analüüsides.
Technological operations productivity analysis in woodworking company Nelta Trade OÜ
Tehnoloogiliste operatsioonide tootlikkuse analüüs puidutööstusettevõttes Nelta Trade OÜ
The purpose of this applied higher education dissertation was to study the productivity of technological operations in the woodworking company Nelta Trade Ltd.
Käesoleva rakenduskõrgharidusõppe lõputöö eesmärgiks oli uurida tehnoloogiliste operatsioonide tootlikkust puidutööstusettevõttes Nelta Trade OÜ.
By analyzing these results the most time consuming technological operation is cutting the logs to size with the sawmills.
Nende tulemuste analüüsi tulemusel on kõige ajakulukamaks tehnoloogiliseks operatsiooniks palkide lahkamine saekaatritega.