natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was a supposition that the solar activity cycle and North Atlantic Oscillation (NAO) have impact on phytoplankton dynamics, direct connections with them, however, were very weak.
Kirjanduse andmetel peaksid fütoplanktoni dünaamikale mõjuma Päikese aktiivsuse tsükkel ja Põhja-Atlandi ostsillatsioon.
The biomass of phytoplankton seems, however, to depend on water level and temperature, which are more directly connected with global and cosmic processes.
Meie käsutuses olevatest andmetest lähtuvalt sellist järeldust teha ei saa – fütoplanktoni ja sinivetikate biomass näib aga sõltuvat järve veetasemest ja vee temperatuurist.
The phytoplankton database of Lake Peipsi for years 1962−2012 was obtained from Centre for Limnology of Estonian University of Life Sciences.
Peipsi fütoplanktoni, eriti sinivetikate dünaamikat analüüsiti kahe andmebaasi põhjal: fütoplanktoni ja sinivetikate biomass juulis või augustis aastail 1962−2012 ja aastail 1997−2012.
According to the statistical analysis it can be emphasized that the average intensiveness and variation of the experimentation spots was higher in 2011 than in 2012.
Statistilise analüüsi alusel saab välja tuua, et keskmine haiguste esinemise intensiivsus ja varieeruvus katsekohtade vahel oli 2011. aastal kõrgem võrreldes 2012. aastaga.
Thus, as a result of this work it can be stated that the influence of the location becomes less important in the weather conditions suitable for diseases as for the more balanced spread of diseases requires foremost sufficient precipitation and the lower amount of active temperatures maintains the development of plants and occurrence of diseases balanced.
Seega võib selle töö tulemusena väita, et asukoha mõju muutub haigusele sobivates ilmastikutungimustes vähem olulisemaks, kuna haiguste ühtlasemaks levikuks on vajalik eelkõige piisavalt sademeid ning madalam aktiivsete temperatuuride summa hoiab taime arengu ja haiguste esinemise ühtlasena.
For the realization of the harvest potential of the culture it is necessary to use various pest controls against diseases and pests starting from the crop rotation as the simplest and environment friendliest and finishing with the chemical pest control preparations.
Kultuuri saagipotentsiaali realiseerimiseks on vajalik kasutada erinevaid tõrjevahendeid haiguste ja kahjurite vastu, alustades viljavaheldusest kui kõige lihtsamast ja keskkonnasõbralikumast ja lõpetades keemiliste tõrjepreparaatidega.
When the development of diseases was restricted by the pest control preparations, the plants had better possibilities to develop fast and as a result, the yield was higher.
Kui haiguste areng oli tõrjepreparaatide kasutamisega maha surutud, olid taimedel paremad võimalused kiiresti areneda ning selle tulemusena saadi kõrgemat saaki.
The hypotheses were the following: 1) intensiveness of the infection with different diseases of the spring oilseed rape depends on the location 2) frequency and intensiveness of the occurrence diseases depends on the cultivation technology (with and without disease control) This work is based on the observation data raised in course of the experiments of variety comparison by the Viljandi Variety Testing Centre of the Agricultural Research Centre (ARC), Kuusiku Testing Centre of the ARC and Võru Testing Centre of the ARC and the meteorological data are those of the automatic meteorological stations (Estonian Meteorological and Hydrological Institute, as needed) of the experimentation spots.
Püstitatud hüpoteesid olid: 1) asukohast sõltub suvirapsi nakatumise intensiivsus erinevatesse haigustesse 2) rapsi kasvatustehnoloogiast (haigustõrjega ja haigustõrjeta) sõltub haiguste esinemise sagedus ja intensiivsus Töös on kasutatud PMK Viljandi katsekeskuse, PMK Kuusiku katsekeskuse ja PMK Võru katsejaama sordivõrdluskatsete käigus kogutud vaatlusandmeid ning ilmaandmetena on kasutatud katsepunktide automaatilmajaamade (vajadusel EMHI) andmeid.
It is profitable to cultivate spring oilseed rape.
Suvirapsi kasvatamine on tulus.
It was conditioned by the circumstance that in 2011 the precipitation was lower and the amount of active temperatures was higher.
See oli tingitud sellest, et 2011. aastal oli vähem sademeid ning suurem aktiivsete temperatuuride summa.
Purpose of this work was to compare the influence of the location and cultivation technology on the occurrence of diseases and yield of spring oilseed rape.
Käesoleva töö eesmärgiks oli võrrelda asukoha ja kasvatustehnoloogia mõju suvirapsi haiguste esinemisele ja saagikusele.
Cultivation of the culture and extension on the cultivation area entail the occurrence and spread on diseases (Sclerotinia sclerotiorum, Alternaria brassicae etc.) and pests (pollen beetle, cabbage seed weevil etc.).
Kultuuri kasvatamise ja külvipinna laienemisega kaasneb haiguste (valgemädanik, kuivlaiksus jt.) ning kahjurite (naeri-hiilamardikas, kõdra-peitkärsakas jt.) esinemine ja levimine.
The development of diseases was considerably influenced by the precipitation and active temperatures.
Haiguste arengus oli oluline osa sademetel ja aktiivsetel temperatuuridel.
In 2011, there were more statistical between the cultivation technologies with and without disease control than in 2012 when there were more favorable conditions for the occurrence of diseases.
2011. aastal oli statistiliselt olulisi erinevusi haigustõrjega ja haigustõrjeta variantide vahel rohkem, võrreldes 2012. aastaga, kui haiguste esinemiseks olid soodsad tingimused.
Effects of location and cultivation technology on diseases of spring oilseed rape
Asukoha ja kasvatustehnoloogia mõju suvirapsi haiguste esinemisele
In the cases of the cultivation technology with disease control the intensiveness of occurrence of diseases was statistically considerably lower in comparison with the cases of the cultivation technology without disease control.
Haigustõrjega variantides oli keskmine haiguste esinemise intensiivsus enamasti statistiliselt oluliselt madalam võrreldes haigustõrjeta variantidega.
A large proportion of employees (70,3%) would like to change something in their workplace.
Suur osa töötajatest (70,3%) sooviks midagi oma töökohal muuta.
37 production workers responded to the questionnaire and the response rate was 56,9%.
Ankeetküsitlusele vastas 37 tootmistöölist, vastamismäär 56,9%.
Concrete production involves many serious health risks and diseases.
Betooni tootmisega kaasneb palju tõsiseid terviseriske ja haigusi.
Concrete industry is a widespread industry in the world with many employees.
Betoonitööstus on maailmas laialt levinud tööstusharu, kus töötab palju töötajaid.
In order to assess the physiological risk, the assessment of body postures was carried out in 10 workplaces using REBA method and workers were interviewed.
Füsioloogilise riski hindamiseks teostati kehaasendite hindamine REBA meetodi abil 10. töökohal ja viidi läbi töötajatega intervjuu.
Further ergonomic assessments are needed at the workplace and the work environment must be improved by reducing musculoskeletal pain and general health complaints.
Vajalik on läbi viia täiendavaid ergonoomikalisi hindamisi töökohtadel ning parandada töökeskkonda, vähendades skeletilihasvalusid ja üldisi terviskaebusi.
Concrete industry working environment is one of the noisiest and there is a lot of dust in the air.
Betoonitööstuse töökeskkond on üks mürarikkamaid ning õhus leidub palju tolmu.
Work environment and health of employees in concrete enterprise
Betoontoodete ettevõtte töökeskkond ja töötajate tervis
Workers were most disturbed by high noise levels, poor air quality and too high air temperatures.
Töötajaid häiris töökeskkonnas kõige enam kõrge müratase, halb õhukvaliteet ja liiga kõrge õhutemperatuur.
Aim: To identify the most critical risk factors in work environment of a concrete company and employee`s health complaints, and propose solutions for improving the work environment and working methods.
Uurimistöö eesmärk: Selgitada välja betoontoodete ettevõtte töökeskkonnas esinevad kriitilisemad ohutegutegurid ja töötajate tervisekaebused ning pakkuda välja lahendusi töökeskkonna ja töövõtete parendamiseks.
The assessment of body postures showed high and very high at risk.
Kehaasendite hindamisel selgus, et enamus tööasendeid kuulub riskitasemesse kõrge ja väga kõrge.
The questionnaire was used to identify health complaints and satisfaction with the work environment among the employees.
Ankeetküsitluse abil selgitati välja töötajate tervisekaebused ja rahulolu töökeskkonnaga.
Results: The most problematic factors in work environment of the concrete company were noise, microclimate and illumination.
Tulemused: Betoontoodete ettevõtte töökeskkonnas olid esikohal müra, mikrokliima ja valgustuse probleemid.
Prolonged work in squatting / kneeling is associated with pain in the neck / shoulder, forearm, wrists, lower back and with fatigue in the hands.
Pikaajaline töö kükitades/ põlvitades on seotud valudega kaelas/ õlas, küünarvarres, randmetes, alaseljas ning käte väsimusega.
Conclusion: Concrete production is a physically hard work that poses a high health risks for the workers and especially affects the musculoskeletal system.
Järeldused: Betoontoodete tootmine on füüsiliselt raske töö, mis kujutab suurt riski töötaja tervisele ning luu-lihaskonnale.
Material and method: The survey was carried out in one of the Tartu concrete production company.
Metoodika: Uuritavaks ettevõtteks oli Tartu betoonelementite tootmise ettevõtte.
Long-term monotonous movements are associated with pain in forearm, wrists, knees and lower back.
Pikaajalised monotoonsed liigutused on seotud valudega küünarvarres ja randmetes ning valudega põlveliigestes ja alaseljas.
The respondents were all men, with an average age of 39,4 ± 12,2 years and an average working experience of 8,7 ± 9,6 years.
Vastajad olid kõik mehed, keskmises vanuses 39,4 ± 12,2 a. ja keskmise tööstaažiga 8,7 ± 9,6 a. Skeletilihasvaevustest esines tootmistöötajatel kõige enam häirivat alaseljavalu, jalgade väsimust, valu kaelas/ õlas ja randmetes.
Noise, illumination density, microclimate and vibration measurements were performed to assess work environment hazards.
Töökeskkonna ohutegurite hindamiseks viidi läbi müra, valgustustiheduse, mikrokliima ja vibratsiooni mõõtmised.
Work is done mostly by bending down, kneeling / squatting and standing and lifting loads in average 28,2 ± 8,8 kg. Spearman's correlation analysis showed relationships between occupational risk factors and health complaints (< 0,37, p< 0,02).
Spearman’i korrelatsioonanalüüs näitas olulisi seoseid töökeskkonna ohutegurite ja tervisekaebuste vahel (< 0,37, p< 0,02).
Energy Efficiency Analysis of Health and Sportsclub Arena
Tervise- ja spordiklubi (TSK) Arena energiatarbimise analüüs
In the calculation progress, there also had to be considered building individuality, frequency of visitor numbers, ventilation systems and swimming pool maintenance.
Arvestatud on ka hoone ehituslike omapärasustega, külastatavusega, tehnosüsteemide hooldamisega.
Costs of energy are getting higher everyday, due to that, we have to make innovative changes to save energy and money.
Seoses kasvavate hindadega tuleb kulutused üle vaadata ning leida säästlikum viis energia kasutamiseks.
The purpose was to create an overview and analysis of electric, gas and water bills to minimize energy usage in the future.
Hindamise aluseks on võetud ettevõtte kulud kütte, vee ja elektri peale aastate lõikes.
Single-use package despite the material, is still single use resource.
Ühekordne pakend, olenemata materjalist on siiski ühekordne ressursi kasutus.
About 50% of consumers prefer biodegradable single use packaging.
Ligi 50% vastanuist eelistavad biolagunevat pakendit.
Therefore author considered it to be important to raise the consumers awareness in singleuse resource use.
Siinkohal peab autor just oluliseks tarbija teadlikkuse tõstmist ühekordse ressursi kasutamisel.
Like mentioned in the theoretical part of these thesis, biodegradable option is not the most eco friendly alternative.
Nagu töö teoreetilises osas märgitud, pole see aga mitte kõige keskkonnasõbralikum variant.
One concern to be noted, is that alternative option may often be more expensive than widely uses single-use option.
Murekohana võib siiski välja tuua, et keskkonnasäästlikum lahendus on tihtipeale kallim kui laialt levinud ühekordne pakend.
The role of corporate social responsibility in design of eco-friendly changes in consumer behaviour through it
Ettevõtte sotsiaalse vastutuse mõju keskkonnasäästlikumate lahenduste loomisel ja sellest tulenev muutus tarbijakäitumises
Survey gathered 306 responses.
Kokku vastas tarbijale suunatud küsimustikule 306 isikut.
As choosing the method and questions author proceeded from the need to map the consumers point of view as well the alternative provided by company.
Metoodika valikul ja küsimuste koostamisel lähtus autor vajadusest kaardistada nii tarbijapoolne nägemus kui ka ettevõtte poolt pakutav lahendus.
Wishing to replace single-use food containers in take-out food industry, has author written this thesis.
Sooviga asendada ühekordsete toidukarpide kasutamine toitlustuses, korduvkasutatavate karpide ringlusega, on kirjutatud ka valminud töö.
Second important note is the overall knowledge and awareness about environmentally friendly alternatives.
Teine oluline mõtlemiskoht on inimeste teadlikkus alternatiivist.
The results from questionnaire and interviews indicates consumer willingness to choose the better alternative in case if it is convenient and acceptable.
Küsimustiku ning intervjuude tulemustest oli võimalik järeldada tarbija valmidust kasutada alternatiivi kui see on tema jaoks mugav ja ei tekita talle liialt lisakohustusi.
According the necessary input, author combined the quantitative questionnaire towards consumers and structured interviews with companies Topsiring and Wolt.
Sellest tingituna kombineeris autor kvantitatiivse struktureeritud küsitluse tarbijatele, millele järgnes poolstruktureeritud süvaintervjuu ettevõttega Topsiring ning lisaks ka struktureeritud eposti teel läbi viidud intervjuu ettevõttega Wolt.
The purpose for these thesis is to figure out the consumer readiness to choose environmentally friendly alternative and the role of corporate social responsibility in designing the product.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada tarbija valmidust muuta oma käitumisharjumusi ja ettevõtete poolset valmidust keskkonnasäästlikumate lahenduste loomisel.
Based on the theoretical part of the thesis and the results of the survey, author sees the possibility to use reusable food containers as circular economy business model to replace the single-use containers.
Toetudes nii teoreetilisele osale tööst, kui ka läbiviidud uurimusele leiab töö autor, et ühekordsete toidukarpide
Author sees massive usage of single-use packages as an important problem as it is polluting environment.
Olulise keskkonda saastava probleemina näeb autor tänapäeval ühekordsete toidunõude massilist tarvitamist toitlustuses.
Combined plywood in thickness of 6 mm is approximately 36% and in thickness of 9 mm is about 19% weaker than birch plywood.
6 mm paksune kombineeritud vineer on ca 36% ning 9 mm paksune ca 19% nõrgem kui kasevineer.
The production of combined plywood in smaller thicknesses is probably economically inefficient due to strength properties and the area of use that are more similar to black alder plywood.
Kombineeritud vineeri tootmine väikeste paksuste korral on tõenäoliselt majanduslikult ebaefektiivne, kuna sellise vineeri tugevusomadused ning kasutusvaldkonnad on pigem sarnased musta lepa vineerile.
Main methods include sampling, cutting and testing of test pieces according to international standards.
Laborkatsete metoodika seisneb proovi võtmises, katsekehade mõõtu saagimises ning katseprotsessi läbiviimises vastavalt rahvusvahelistele standarditele.
Combined hardwood plywood as an alternative for birch plywood
Kombineeritud lehtpuuvineer kasevineeri alternatiivina
Test results confirm the ability to use combined plywood as an alternative for birch plywood in range of thickness between 12 and 15 mm.
Katsetulemused kinnitavad kombineeritud vineeri sobivust kasevineeri alternatiivina paksusvahemikus 12 – 15 mm.
In these thicknesses the strength properties of combined plywood are equal to the properties of birch plywood.
Materjali selliste paksuste korral on kombineeritud vineeri tugevusomadused võrdväärsed kasevineeri tugevusomadustega.
The purpose of this Bachelor´s thesis is to compare modulus of elasticity in bending and of bending strength for birch and black alder plywood and combination of them in consumer dry condition and in range of thickness between 6 and 15 mm.
Käesolev bakalaureusetöö võrdleb kase-, musta lepa ning neist kombineeritud vineeri paindetugevuse ning paindeelastsusmooduli näitajaid materjali tarbijakuivas olekus paksusvahemikus 6 – 15 mm. Töö põhieesmärk on tõestada kombineeritud vineeri sobivust kasevineeri alternatiivina mööblitööstuses.
Combined plywood is not suitable to replace birch plywood in range of thickness between 6 and 9 mm.
Paksusvahemikus 6 – 9 mm ei ole kombineeritud vineer sobiv asendama kasevineeri.
Certainly, this kind of plywood has a real potential in furniture industry.
Seevastu õigustab kombineeritud vineer end paksusvahemikus 12 – 15 mm. Kindlasti on sellisel vineermaterjalil reaalset potentsiaali mööblitööstuses.
Moose damage in Põlvamaa forest district of the State Forest Management Centre
Põdrakahjustused RMK Põlvamaa metskonnas
In the past ten years, the moose population has stayed near the upper limit of the number of allowed specimen that has been established by the environmental strategy, but despite this, there are still forests in Põlvamaa where moose cause considerable damage to forest owners.
Põtrade arvukus on meie metsades püsinud viimase kümnendi jooksul 12 000- 13 000 isendi juures, kuid ulatuslikke põdrakahjustusi esineb meil sellegipoolest.
Five forest stands were investigated, where moose damage to spruce, pine and oak was noticeable.
Põlvamaa metskonnas on pindalaliselt enim kahjustatud kuuske ning talle järgnevad mänd ja haab.
Sample areas were set out in the forest stands, and the trees within them were measured and calculated for damages.
Mõõdetud puistutes oli ülekaalus keskmine kahjustus.
The extent to which this wetland can cope with its main objective has already been studied, but there have been no studies on its effects on local biota.
Kui hästi saab nimetatud märgala hakkama oma peaeesmärgiga, on uuritud juba üksjagu, aga puudusid uuringud selle mõjust kohalikule elustikule.
In 2016-2020, monitoring of amphibians was carried out in spring and early summer, during which the occurrence and abundance of different stages of development of different amphibian species were recorded in two artificial wetland ponds as well as in upstream sediment pond and in the shady farm pond in a nearby woodland.
Aastatel 2016-2020 viidi kevadel ja suve alguses läbi kahepaiksete seire, mille käigus registreeriti kahepaikseliikide erinevate arengujärkude esinemine ja arvukus nii kahes tehismärgala tiigis kui ka ülesvoolu asuvas juba varem olemas olnud settetiigis ja lähedases metsatukas asuvas varjulises talutiigis.
So far, there is only one artificial wetland created in Estonia specifically for the elimination of agricultural pollution – the artificial wetland of Vända ditch in Tartu County built in 2014-2015.
Eestis on seni vaid üks spetsiaalselt põllumajandusreostuse likvideerimiseks loodud tehismärgala – aastail 2014-2015 rajatud Vända kraavi tehismärgala Tartumaal.
The established ponds are suitable habitats for amphibians to live and reproduce, but in order to maintain suitable conditions, sediments and overgrown vegetation must be removed from time to time.
Rajatud tiigid sobivad kahepaiksetele elu- ja sigimispaigaks, kuid sobivate tingimuste säilitamiseks tuleb sealt aeg-ajalt eemaldada setteid ja liigselt vohama hakkavat taimestikku.
Unlike sediment and farm ponds, artificial wetland ponds are fish-free, which is especially popular with common and moor frogs.
Erinevalt sette- ja talutiigist on tehismärgala tiigid ka kalavabad, mis meeldib just raba- ja rohukonnale.
The present study focuses on the distribution and reproduction of amphibians in the artificial wetland of Vända ditch.
Käesolev töö uurib kahepaiksete levikut ja sigimist Vända kraavi tehismärgalal.
Common and moor frogs benefited the most from the artificial wetland ponds.
Kõige rohkem said tehismärgala tiikidest kasu rohu- ja rabakonn.
Of the anurans, there were also common toads and pool frogs in the artificial ponds, and of the caudata, there was a smooth newt.
Päriskonnalistest leidus tehistiikides ka harilikku kärnkonna ja tiigikonna, sabakonnalistest tähnikvesilikku.
Amphibians in the Vända artificial wetland
Vända tehismärgala kahepaiksed
Two research questions were raised.
Töö eesmärgi saavutamiseks püstitati kaks uurimisküsimust.
81 answered, 37 teachers and 44 students.
Vastas 81 inimest, 37 õppejõudu ja 44 tudengit.
People who have thought about using renewable energy are also quite aware of the environmental impacts arising from the oil shale mining and can name different ways of generating electricity.
Inimesed, kes on mõelnud taastuvenergia kasutamisele, on ka üsna teadlikud põlevkivitööstusega kaasnevatest keskkonnamõjudest või keskkonnamuututest ning oskavad nimetada erinevaid elektritootmisviise.
First of them was to investigate whether people who know more about environmental damage caused by electrical power generation are more electric economical.
Esimeseks oli, uurida kas inimesed, kes teavad rohkem elektrienergia tootmise tõttu tekkinud keskkonnakahjudest on ka elektrienergia säästlikumad.
Teachers monitor their daily electrical consumption habits more than students do.
Õppejõud jälgivad enda meelest rohkem oma igapäevaseid elektrienergia tarbimisharjumusi kui tudengid.
Faculty members are better informed about the students on how much electrical devices consume electricity in their homes and thus can keep track of the device to any excessive electricity that is consumed by some device.
Õppejõud on tudengitest paremini kursis, mis elektriseade kõige rohkem energiat nende kodus kulutab ja seetõttu saavad jälgida, et mingile seadmele liialt elektrit ei kuluks.
The aim for this research was to give an overview of different energy sources and to clarify The Institute of Agricultural and Environmental Sciences and the Institute of Technologys teaching staff and students awareness of electric energy and to examine the influence of their knowledge of consumer habits.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on anda ülevaadet erinevatest energiaallikatest ja selgitada välja EMÜ Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi ning Tehnikainstituudi õppejõudude ja tudengite teadlikkus elektrienergiast ning uurida kas nende teadmised mõjutavad tarbimisharjumusi.
And second one to investigate whether the faculty is more economical and more knowledgeable about electricity than the students.
Ning teiseks uurida kas õppejõud on rohkem elektrienergia säästlikumad ja teadlikumad kui tudengid.
It came out that people who know more about electricity production impacts on nature are more economical and the faculty members in Estonian University of Life Sciences are more aware and economical than the students.
Uuringus tuli välja, et inimesed, kes teavad rohkem elektrienergia tootmise tõttu tekkinud kahjudes looduses on ka elektrienergia säästlikumad ning EMÜ õppejõud on rohkem elektrienergiasäästlikumad ja teadlikumad kui EMÜ tudengid.
Estonian University of Life sciences faculty members and students knowledge about electricity and their consumption habits in the Institute of Agricultural and Environmental Sciences and in the Institute of Technology
EMÜ Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi ning Tehnikainstituudi õppejõudude ja tudengite elektrienergia tarbimisharjumused ja energiateadlikkus
Use of biofuels in automotive transportation
Biokütuste kasutamine autotranspordis
To compile the Bachelor’s thesis the author used data that was collected by communicating with specialists as well as data was available for public access.
Uurimistöö koostamisel kasutas autor spetsialistidega konsulteerides kogutud kui ka üldkasutatavaid andmeid.