natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondary data were obtained from previous studies and laws.
Teisesed andmed saadi varasematest uurimustest ja seadustest.
The main starting point is the well-being of its inhabitants.
Peamine lähtepunkt on oma elanike heaolu.
Less attention is paid to the development of the business environment.
Vähem pööratakse tähelepanu ettevõtluskeskkonna arendamisele.
The business environment has direct impact on shaping the well-being of the population through employment.
Ettevõtluskeskkond mõjutab otseselt elanikkonna heaolu kujundamist tööhõive kaudu.
Previous research works "Rural Development Report", "Situation of Rural Entrepreneurs, Development Trends and the Need for Support" and "Dynamics of Municipal Enterprises, 2008- 2014".
Varasemad uurimused "Maaelu arengu aruanne", „Maapiirkonna ettevõtjate olukord, arengutrendid ning toetusvajadus" ja „Valdade ettevõtete dünaamika, 2008-2014".
In order to obtain primary data, non-standardized interviews were conducted with representatives of Tartu County local governments and was performed document analysis, the information sources of which were the database of Statistics Estonia and the Land Board, Tartu County local government development plans, general and detailed zoning plans.
Esmaste andmete saamiseks tehti standardiseerimata intervjuud Tartumaa omavalitsuste esindajatega ja dokumendianalüüs, mille infoallikatena kasutati Eesti Statistikaameti- ja Maaameti andmebaasi, Tartumaa omavalitsuste arengukavasid, üld- ja detailiplaneeringud.
In an urban environment, everything needed for functioning, such as the target group, suppliers and a trained workforce, is closer.
Linnalises keskkonnas on kõik toimimiseks vajalik lähemal, näiteks sihtgrupp, tarnijad ja vastava väljaõppega tööjõud.
Establishment of a company in a rural area faces more obstacles than setting up in an urban area.
Ettevõtte asutamine maapiirkonda seab ettevõtja vastamisi rohkemate takistustega kui asutamisel linnapiirkonda.
The existence of a larger company and the establishment of a rural area increases the opportunities of the residents for the availability of more diverse jobs, reduces commuting, contributes to the well-being of local government and supports the business environment in general.
Suurema ettevõtte olemasolu ja asutamine maapiirkonda suurendab elanike võimalusi mitmekülgsemate töökohtade saadavuseks, vähendades pendelrännet, aitab kaasa kohaliku omavalitsuse heaolu korraldamisele ja toetab ettevõtluskeskkonda üleüldiselt.
A matrix of scores and total scores (based on the McKinsey matrix) was developed.
Oma töö jaoks arendati välja hindepallide ja koondskooride maatriks (idee McKinsey maatriksist).
The study is based on the needs / conditions of a person wishing to establish a company in a rural area, which includes the readiness of local governments to accept a larger company in their area, both from a material and spiritual point of view.
Uuringu aluseks on ettevõtet asutada soovija vajadused/ seatud tingimused maapiirkonnas, mille hulka kuulub omavalitsuste valmisolek vastu võtta oma piirkonda suurem ettevõte, nii materiaalsetest - kui psühholoogilistest kaalutlustest lähtuvalt.
It was concluded that the main obstacles are the availability of land, the availability of information in planning and too long time for administration.
Töös koostamisel selgus, et peamisteks takistuseks on sobiva kasutusotstarbega maa saadavus, info kättesaadavus planeerimisel ja asjaajamisele kuluv liiga pikk aeg.
This Master’s thesis focuses on defining the main obstacles to setting up a business in rural areas.
Töö alustab sellega, et defineerida peamised takistused ettevõtte asutamisel maapiirkonda.
In rural areas, greater account must be taken of the specific features of the environment, such as the availability of suitable labor, the existence of road and its condition and supply options, the availability of suitable land, findability for the target group etc. Local government has a major role to play in shaping the environment.
Maapiirkonnas tuleb rohkem arvestada keskkonna eripäradega, näiteks sobiva tööjõu olemasolu, millised on teed ja tarnevõimalused, sobiva kasutusotstarbega maa olemasolu, asukoha leitavus sihtgrupile jms.
Establishment of a large enterprise in rular area – combing environmental opportunities and enterprise requirements in selection of location on the example of Tartu county
Suure ettevõtte asutamine maapiirkonda – keskkonna võimaluste ja ettevõtte nõuete ühitamine asukoha valikul Tartumaa valdade näitel
Best met conditions were in Kambja municipality.
Kokkuvõttes vastas äriidee tingimustele kõige paremini Kambja vald.
The aim of this Master’s Thesis is to select the best location for placing a large company in Tartu County using qualitative and quantitative methods.
Töö eesmärk on selekteerida kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid kasutades välja parim asukoht suure ettevõtte paigutamiseks Tartumaale.
Based on these studies, the need for business diversification has emerged and also came out large commuting.
Nende põhjal on tulnud välja ettevõtluse mitmekesistamise vajadus maapiirkonnas ja suur pendelränne.
The feathers were collected in 1999-2020.
Töös kasutatud suled koguti aastatel 1999-2020.
Several features perform better in combinations.
Paljud tunnused töötavad kombinatsioonides paremini, kui iseseisvalt.
Identification of spotted eagles by morphological and genetic analysis of noninvasively collected feathers
Konnakotkaste eristamine mitteinvasiivselt kogutud sulgede morfoloogilise ja geneetilise analüüsi põhjal
Following that, eight morphological features were detected and used to distinguish the two spotted eagle species, their hybrids and backcrosses.
Järgnevalt leiti kaheksa morfoloogilist tunnust, mille abil prooviti eristada konnakotkaliike, nendevahelisi 1. põlvkonna hübriide ja tagasiristandeid.
Results of the thesis: Most of the morphological features had a potential to distinguish the two spotted eagle species, their hybrids and backcrosses, but they were not all equal.
Töö tulemused: Enamik tunnustest olid potentsiaalselt kasutatavad uuritud rühmade eristamisel, kuid kõik tunnused polnud sarnase potentsiaaliga.
Increasing sample size in certain groups is necessary to verify the findings of this thesis.
Mõne tunnuse eristusjõu kinnitamiseks tuleks valimit teatud rühmades suurendada.
The feathers were firstly identified by type and measured for their length.
Suled mõõdeti ning määrati suletüübini.
Visually described features showed smaller potential to distinguish the studied groups.
Suurimad rühmadevahelised erinevused leiti arvuliste väärtustega kirjeldatud tunnuste abil, väiksemat eristuspotentsiaali omasid visuaalselt kirjeldatud tunnused.
The purpose of this masters thesis is to find solutions to distinguish between the two spotted eagle species and their hybrids by analysing feather morphology.
Töö tausta kirjeldus: Käesoleva magistritöö eesmärk oli leida meetod, kuidas eristada sulgede morfoloogia põhjal suur- ja väike-konnakotkast ning nende hübriide.
The results of the research might benefit the ongoing BlueHealth project, since it offers an in-depth post intervention survey.
Uurimistöö tulemused võivad olla kasuks käimasolevale BlueHealth projektile, kuna tegemist on põhjaliku sekkumisjärgse uuringuga.
One example of this kind of behaviour is the BlueHealth project’s case study area in Northen Tallinn, known as Kopliranna.
Üks näide sellisest käitumisest on Põhja-Tallinnas asuv BlueHealth projekti juhtumiuuringu ala nimega Kopliranna.
Even so there a further research should be taken into consideration in order to find out why some of the predominant topics are continually actual and create additional mitigation measures so the experience of the informal greenspace would be even more fulfilling.
Sellegipoolest tuleks kaaluda täiendavaid teadusuuringuid, et selgitada välja miks teatud teemad on endiselt aktuaalsed ning luua täiendavaid leevendusmeetmeid, muutmaks mitteametlikku roheala kasutajasõbralikumaks.
The use of informal greenspace in Northern Tallinn before and after small-scale interventions, the example of Kopliranna
Mitteametliku roheruumi kasutus Põhja-Tallinnas enne ja pärast väikesemastaabilisi sekkumisi, Kopliranna näide
Due to the fact that formal blueand greenspaces are not fulfilling the needs of city dwellers any longer, the use of informal blue- and greenspaces has started to grow more interest.
Kuna ametlikud sini- ja rohealad ei suuda enam täita linnaelanike vajadusi, on mitteametlikud sini- ja roheruumid hakanud inimestes huvi äratama.
To find answers to the research questions, altogether 40 interviews were conducted with the users of blue- and greenspaces in the area of Kopli and on the site of Kopliranna and later analysed in-depth.
Uurimusküsimustele vastuste leidmiseks viid läbi 40 intervjuud sini- ja roheruumide kasutajatega Kopli piirkonnas kui ka Kopliranna alal, intervjuude käigus saadud tulemused analüüsiti hiljem põhjalikult läbi.
The aim of this thesis is to find out how people use the informal greenspace of Kopliranna and other formal and/or informal blue- and greenspaces in Tallinn, what aspects of the Kopliranna area are concerning its users, and if and how small-scale interventions implemented on the site change people’s perception of the informal greenspace.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas inimesed kasutavad Kopliranna mitteametlikku roheruumi ja teisi ametlikke ja/või mitteametlikke Tallinna sini- ja rohealasid, millised Kopliranna omadused ja sellega seotud teemad on ala kasutajate arvates kõige olulisemad ning kas ja kuidas ala ellu viidud väikesemastaabilised sekkumised mõjutavad ala kasutajate ruumitaju ning arusaama mitteametlikust roheruumist.
Nowadays there seems to be a growing need for many-sided blue or green nature experiences to improve the aspects of one’s life quality.
Enese elukvaliteedi aspektide tõstmiseks näib tänapäeval kasvavat vajadus mitmekülgsete sini- ja roheruumide looduse kogemuste järele.
The results of the analysis brought out how people use the informal greenspace of Kopliranna, and other formal and informal blue- and greenspaces around Tallinn; eight predominant topics concerning the site of Kopliranna; and the change in perception, after the small-scale interventions done at the informal greenspace, towards positive.
Analüüsi tulemustest selgus kuidas inimesed kasutavad Kopliranna mitteametlikku roheruumi ning ka teisi Tallinnas asuvaid ametlikke ja mitteametlikke sini- ja rohealasid, kaheksa peamist teemat seoses Kopliranna ala mitteametliku roheruumiga, muutus inimeste ruumitajus pärast väikesemastaabilisi sekkumisi, mis oli valdavalt positiivne.
The theoretical part focuses on Estonia’s educational system, the role of state and municipalities in it, local development plans and the importance of strategic planning.
Töö teoreetilises osas käsitleti Eesti haridussüsteemi, selle liigitusi ja tasandeid riigi ja kohaliku omavalitsuse rolli ning kohaliku omavalitsuse arengukavade ja strateegilise juhtimise planeerimise etapi olulisust.
Development of educational services in municipalities around Tartu and choices in using these services by parents of 6-7 year olds
Haridusteenuste arendamine Tartu linna lähedastes kohalikes omavalitsustes ja 6-7- aastaste laste vanemate valikud nende teenuste kasutamisel
The empirical part contains analysis of goals and activities in Ülenurme, Tähtvere, Tartu and Luunja municipalities based on their development plans, as well as the questionnaire of the parents of the school-ready kids in the selected educational establishments.
Empiirilises osas teostati Ülenurme, Tähtvere, Tartu ja Luunja valla arengukavade põhjal haridusvaldkonna eesmärgi- ja tegevuste analüüs ning autori poolt koostatud alusharidusasutustes kooliminevate laste vanemate hulgas läbi viidud ankeetküsitlus.
The aim of this Master’s thesis was to research the choices in using local educational services around Tartu by parents in comparison with educational goals of municipalities based on their development plans.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida Tartu linna lähedaste valdade haridusteenuste kasutamise võimalikke valikuid kooliminevate laste vanemate hulgas ning kohaliku omavalitsuse haridusvaldkonna ülesandeid nende arengukavade põhjal.
The results of the current thesis are valuable as they show possible development directions for municipalities in the area of education.
Uuringu põhjal tehtud analüüs aitab mõjutada valdadel hariduslike teenuste arengu osutamisega seotud võimalikke valikuid kooliminevate laste vanemate hulgas ning täpsustada kohaliku omavalitsuse haridusvaldkonna ülesandeid oma arengukavades.
Investment opportunities in the housing market of Tallinn
Investeerimisvõimalused Tallinna elamispindade turul
Negative side would be long-term maintenance and owning costs, because real estate is amortizing morally and physically.
Negatiivseks pooleks on aga kinnisvara väärtuse säilitamise ehk omamise kulu pikaajalises perspektiivis, sest kinnisvara vananeb nii moraalselt kui ka füüsiliselt.
Current research is up to date due to its lack of analysis.
Teema on aktuaalne kuna on suhteliselt vähe käsitletud.
Thus, it is possible to bring out positive and negative aspects of real estate investing.
Seetõttu saab kinnisvarasse investeerimisel välja tuua positiivseid, kui ka negatiivseid külgi.
Investing in real estate is a profitable way for many people to make positive cashflow.
Kinnisvarasse investeerimine on paljudele inimestele tulusaks ärimudeliks.
As a result, it can be said that in today’s real estate housing market in Tallinn it is possible to generate positive cash flow investing 40% equity and the capital gains of investment will be positive in this scenario.
Kokkuvõtvaks tulemuseks võib järeldada, et tänasel Tallinna elamispindade turul investeeringud pakuvad tõenäoliselt positiivset rahavoogu kaasates 40% omakapitali ja samuti on ka hetke turutingimustes peamiseks positiivse tootluse andjaks kapitali kasv.
Investing in real estate is one of many ways for capital gains and current work tries to analyze this kind of investment strategy in the market of Estonia.
Kinnisvarainvesteeringud on üks paljudest investeerimisvõimalustest omakapitali kasvatamiseks ja antud teema vaatlebki seda ühte paljudest omakapitali tootluse võimalustest Eesti investeeringute turul.
The main goal of this research is to find the capital gains rate in Tallinn apartment rental market and to analyse the feasibility of investing in apartments.
Magistritöö eesmärgiks oleks leida elamispindade investeeringu tootluse määr hetke turu seisuga ja analüüsida elamispindade investeerigu tasuvust Tallinnas.
One positive argument would be that it is possible to make regular positive cash flow in the apartment rental market.
Pooltargumendiks on kindlasti fakt, et väljaüüritud kinnisvaraga on võimalik toota regulaarset ja positiivset rahavoogu üüritulu näol.
Using the theory of real estate investments, there have been done cash flow calculations to see if the project is profitable.
Kinnisvarainvesteeringute teooriast lähtudes on tehtud investeerimisobjektide tasuvusarvutused.
Also to compare other types of investment opportunities with real estate investing in the same proportions.
Võrrelda teisi omakapitali tootluse instrumente elamispindade turu investeeringu tootlusega samas mahus.
There is a chance to examine Tallinn investing market possibilities taking into consideration the current economic situation and indicators of the market.
Võimalik on uurida Tallinna elamispindade turu näitel hetkelist majandusseisu ja kinnisvara turu näitajaid arvestades elamispindade investeeringu tasuvust ja selle mõttekust.
The lowest production level was in 2009.
Väikseim toodang oli aga aastal 2009.
The highest percentage of costs made the specific costs, of which fertilizers formed the highest share.
Kõige suurem osakaaluga olid erikulud, millest suurima osatähtsusega väetised.
Sample holdings received only 41 thousand euros, and Kaevu Farm received 85,4 thousand euros.
Testettevõtetes kõigest 41 tuh eurot ning Kaevu talus 85,4 tuh eurot.
Energy costs in the enterprise were high as well, making the largest share 52 of the total costs.
Ka energia kulutused olid ettevõtetes suured, mis moodustasid suurima osa üldkuludest.
When comparing Kaevu Farm with sample holdings, it can be concluded, that there were no major changes in size of costs and structure of the enterprise over the years.
Võrreldes omavahel nii testettevõtteid kui ka Kaevu talu ettevõtet, siis võib järeldada, et aastate lõikes kulude suuruses ja struktuuris suuri muudatusi ei toimunud.
The value of crop growth production in Kaevu Farm was the highest in 2007, reaching up to 121 thousand euros.
Taimekasvatustoodang väärtuseliselt oli talus kõige suurem 2007. aastal, ulatudes 121 tuh euroni.
The farm income figures of Kaevu Farm were also better than in sample holdings, however one should be aware that the enterprise does not take into account labor costs, thus the farm income reflects both earnings and the business income.
Ettevõtjatulu näitajad olid ka Kaevu talus paremad kui testettevõtetes, kuid tuleb arvestada, et ettevõttes ei arvestata tööjõukulusid, seega ettevõtjatulus kajastub nii töötasu kui ka tulu ettevõtluse eest.
The comparison of crop growth production activities of Kaevu farm with sample holdings in 2007-2010
Kaevu talu taimekasvatusliku tootmistegevuse võrdlus testettevõtetega aastatel 2007-2010
The purpose of this work is to bring out and analyze the results characterizing production activities of crop-growing enterprise Kaeva Farm, and to compare them with FADN database results of sample holdings.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli analüüsida taimekasvatusettevõtte Kaevu talu tootmistegevust iseloomustavaid näitajaid ning võrrelda FADN andmebaasi testettevõtete näitajatega.
During 2009 and 2010 there were made more investments in Kaevu Farm, and in sample holdings there was more investing activities in 2007 and 2008.
Kaevu talus investeeriti rohkem aastatel 2009 ja 2010, testettevõtetes aastal 2007 ja 2008.
The performance indicators, gross and net value added, and the farm income of Kaeva Farm enterprise were year to year higher than in sample holdings, only in 2009 they were lower in Kaeva Farm, when the value added of the enterprise was negative.
Bruto- ja netolisandväärtus ning ettevõtjatulu, olid aastati Kaevu talus kõrgemad kui testettevõtetes, vaid 2009. aastal olid need Kaevu talus madalamad, kui ettevõtte lisandväärtus oli negatiivne.
Kaevu Farm has received investment support to obtain plant and equipment.
Kaevu talus saadi põhivara soetamiseks investeeringutoetust.
Depreciation and labor costs in Kaevu Farm were smaller than in sample holdings.
Kulum ja tööjõukulud jäid Kaevu talu madalamaks, kui testettevõtetes.
Investment volumes in Kaevu Farm were significally higher than those of sample holdings, of approximately 100 thousand euros higher.
Kõige väikseima saagi aasta oli 2009, siis ulatus kogu saak 476 tuh kg-ni. Investeeringumahud olid Kaevu talus oluliselt suuremad kui testettevõtetes, ligikaudu 100 tuh euro eest rohkem.
Although for many years the crop yield of grain crops in Estonia has been one of the lowest in the European Union, the production volumes of crops growing enterprises during the last few years have been increased due to correct agrotechnological solutions.
Talu põllukultuuride saagikuse näitajad olid samas eesti keskmistest saagikuse näitajatest kõrgemad, mis peegeldub ka ettevõtte taimekasvatuse toodangu väärtuse tunduvalt suuremates näitajates testettevõtetega võrreldes.
Slightly more than half of this area is used under grain crops growth, and the rest is occupied by fodder and industrial crops, as well as potatoes, legumes and vegetables, berry fields and fruit orchards.
Ettevõtte tootmistegevust iseloomustavateks näitajateks on: kulud, mis FADN metoodika järgi jaotatakse eri- ja üldkuludeks, tööjõukuludeks ning kulumiks; ettevõtte varad ja investeeringud, mis omakorda jagunevad bruto- ja netoinvesteeringuteks; ettevõtte tootmistegevuse väljund- toodang, mis taimekasvatusettevõttes jaotub erinevate kultuuride vahel ning põllumajandusettevõtte sissetulekud, mille allikateks on nii toodangu müügist saadav tulu kui ka toetused.
In this thesis, there following methods were used: the comparative method by comparing various statistical data, and the method of documental analysis.
Esiteks arvutatakse välja ettevõtte brutolisandväärtus, seejärel netolisandväärtus, järgmisena leitakse ettevõtjatulu.
Teleworking as a form of employment may be considered relevant owing to several reasons.
Kaugtöö tegemise vormi võib pidada aktuaalseks mitmel põhjusel.
Results demonstrated that 56,7% of the respondents are prepared to telework.
Uuringu tulemustest selgus, et 56,7% vastajatest oleks valmis kaugtöö vormis töötama.
Teleworking as a motivating factor when choosing an employer
Kaugtöö kui motivaator tööandja valimisel
The main motivating aspects highlighted by respondents were comprehensibility of work, a better balance of work and family life and support provided by the team.
Peamiste motiveerivate aspektidena toodi välja töö arusaadavus, pere- ja tööelu parem tasakaal ning meeskonna toetavus.
For instance, the constantly changing working environment and new developments in the field of technology provide favourable conditions for teleworking whilst allowing the employee more freedom of choice regarding their place of work.
Näiteks loovad selleks soodsad tingimused muutuv töökeskkond ja tehnoloogia areng, mis võimaldavad töövõtjal sealjuures vabamalt töö tegemise kohta valida.
The aim of this master’s thesis was to determine if and how employees are motivated by teleworking as a form of employment and which expectations and possibilities related to teleworking are most motivating for employment seekers and employees.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada kas ja kuidas kaugtöö vormis töötamine töövõtjaid motiveerib ning millised kaugtööga seotud ootused ja võimalused on tööotsijatele ja töötajatele enim motiveerivad.
Promoting teleworking aids in better preparations for periods of crisis and provides an opportunity for rearranging work more efficiently.
Kaugtöö vormis töötamise populariseerimine aitab paremini valmis olla kriisiperioodideks ning seeläbi tööd efektiivsemalt ümber korraldada.
The survey was carried out between the 4th of February to the 12th of February, 2020.
Küsitlus viidi läbi ajavahemikus 04.02 – 12.02.2020 ning selles osales 427 vastanut.
Results of the study outlined that persons employed either full-time or parttime in the form of teleworking rate their level of satisfaction higher.
Uuringu tulemustest selgus, et kaugtöö vormis täis- ja osalise ajaga töötavad isikud annavad kõrgemaid hinnanguid rahulolule.
Relying on the results of the survey, the author put together an overview for employers, outlining the deductions and suggestions for implementing teleworking as a form of employment.
Uuringu tulemustele tuginedes koostas töö autor tööandjatele ülevaate ning toob välja järeldused ja soovitused kaugtöö vormis töötamise rakendamiseks.
On the basis of the results of the survey, the author elicited the most significant factors related to motivation concerning teleworking as a form of employment and provided insight into the main advantages and disadvantages of teleworking.
Küsitluse tulemuste põhjal selgitatakse välja olulisemad motivatsiooni tegurid, mis kaugtöö vormis töötamisega kaasnevad ning antakse ülevaade peamistest kaugtöö eelistest ja puudustest.
For the purposes of achieving the aim of this thesis, the author compiled a questionnaire of 16 claims related to motivation and teleworking.
Uurimistöö eesmärgi saavutamiseks koostati küsimustik, mis sisaldas 16 motivatsiooni ja kaugtööga seotud väidet, millele vastajad viie palli süsteemis Likerti skaalal oma hinnangu andsid.
To achieve the goal I set 3 following tasks: 1.
Eesmärgi saavutamiseks püstitasin järgnevad ülesanded: 1.
The aim of thesis is to project a 500 - seat heifer barn, to make the transport faster and the living more suitable for the heifers.
Lõputöö eesmärgiks on koostada noorlooma farmiprojekt 500 noorloomale, et muuta transport kiiremaks ja loomade elamistingimused paremaks.
Erineveate tehnoloogiate võrdlus.Compare different stcok management technologies.
Erineveate tehnoloogiate võrdlus.