natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effect of ditching to the abundance and density of the underbrush, and also the need for cleaning, was visually evaluated.
Tööde käigus hinnati visuaalselt kraavituse mõju alusmetsa arvukusele ja katvusele ning vajadust puhastustöödeks.
The aim of this study is an assessment of underbrush density in Kallisaare permanent habitat of western capercaillie in Rassi village, Türi parish, Järva county, Estonia.
Töö eesmärgiks on hinnata Järva maakonnas Türi vallas Rassi külas asuva Kallisaare metsise püsielupaiga alusmetsaga katvust.
The underbrush with height up to 2 meters was counted by species in the plot and underbrush density was also evaluated visually.
Proovitükkidel loendati liigiti kokku kuni kahe meetri kõrgused alusmetsa puittaimed ja hinnati silmamõõduliselt, kui suure ala proovitükist loetud alusmets katab.
If habitat maintenance is based on the needs of the capercaillie, the essential conditions for capercaillie will improve consequently.
Lähtudes metsise vajadustest, teostades looduskaitselist metsahooldust, paranevad metsise eluks vajalikud tingimused.
The assessment is based on the randomly chosen circular plots of 100 m², in locations of all forest stands in the habitat.
Selleks teostati püsielupaigas olevatel metsaeraldistel juhuslikult valitud 100 m2 suurustel ringproovitükkidel alusmetsa arvukuse ja proovitüki alusmetsaga katvuse määramine.
On the permanent habitats of capercaillie, the forest cuttings must be integrated into conservation scheme and maintain the essential conditions for capercaillie.
Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et metsise püsielupaigas tuleb raietele läheneda kompleksselt, lähtudes metsisele vajalikest tingimustest.
Conclusions from the assessment are that underbrush species is not important, but location and density of underbrush are important for the capercaillie habitat.
Töö käigus jõuti järeldustele, et metsise elupaigas ei ole oluline alusmetsas kasvava lehtpuu ja lehtpõõsa liigiline koosseis, vaid alusmetsa arvukus ja nende jaotumine (katvus) proovitüki ja eraldise suhtes.
The effect of ditching has been low in the permanent habitat of the capercaillie and its effect to the density of underbrush can be reduced with the habitat maintenance.
Alusmetsa raieid tuleb teostada vastavalt vajadusele, tihedad alusmetsa raied jätavad raiutud võsa peenikeseks ja võimaldab raiuda madalamalt, tekitades sedasi metsisele vähem takistusi.
It will be explained, which investments are most economical and how long is their payback period.
Selgitatakse välja, millised investeeringud on ökonoomsed ning kui pikk on nende tasuvusaeg.
The payback period of investments, including 12.5% annual electricity price increase, is 5 years.
Investeeringute tasuvusajaks 12.5% aastase elektrihinna tõusu juures saadi viis aastat.
In relation to increase in fuel prices it is necessary to start saving energy.
Seoses kütuste hindade kallinemisega tuleb hakata üha rohkem energiat kokku hoidma.
One possibility for doing that is to decrease energy use in buildings.
Üheks võimaluseks selles on energiasääst hoonetes.
Building leakage test was carried out according to air permeability determination of buildings standard EVS-EN 13829:2001, method A. Research objects calculated heating demand 67,45 kWh/(m2yr) was actually 12.44% (77,1 kWh/(m2yr)) higher.
Õhupidavuse mõõtmised on teostatud vastavalt hoonepiirete õhupidavuse määramise standardile EVS-EN 13829:2001, meetodile A. Uurimisobjektiks valitud hoone arvutuslik aastane neto küttevajadus 67,45 kWh/m2 oli mõõdetud tulemusest (77,1 kWh/m2) 12.44% kõrgem.
Feasibility of energy-efficient buildings in Estonia
Energiatõhusa hoone otstarbekus ja efektiivsus Eestis
The airtightness of building was good and has not been changed over one year period.
Vaatlusaluse hoone õhupidavus on hea ning see ei olnud ühe aasta jooksul oluliselt langenud.
The investments list arranged by lucrativeness is following: improving the buildings airtightness, fitting additional insulation to floor, fitting heat recovery unit to ventilation system, replacing windows and fitting additional insulation to exterior walls.
Investeeringute otstarbekuse pingerida kujunes järgmiseks: hoone õhupidavuse parandamine, põranda lisasoojustamine, ventilatsiooni soojatagastusagregaadi integreerimine, avatäidete väljavahetus ja välisseinte lisasoojustamine.
If Estonia wants to keep up with EL's energy policy, heating demand of new and existing buildings must be decreased at least 10 times not exceeding the 40 kWh/(m2yr) limit.
Kui Eesti tahab sammu pidada EL energiapoliitikaga, tuleb hoonete energiavajadus hoida tasemel mitte üle 40 kWh/(m2a) ehk olemasolevate ja uute hoonete küttevajadust tuleb vähendada kuni 10 korda.
Research shows that there are not enough people nor companies in Estonia that specialize in energy-efficient building but the situation has improved over the last couple of years.
Läbiviidud küsitlusest selgub, et Eestis on liiga vähe energiatõhusate hoonetega tegelevaid spetsialiste ja ettevõtteid, kuid siiski on praegune seis varasemaga tunduvalt paranenud.
The building documentation with running and construction costs were provided by the owner of the house.
Hoone dokumentatsioon ning ehitamise ja kasutamisega seonduvad kulud on saadud hoone omanikult.
The average energy needed for heating of Estonian buildings is about 200 kWh/(m2yr) and in case of new houses it is around 130 kWh/(m2yr).
Käesoleval hetkel on Eesti hoonete keskmine energiavajadus suurusjärgus 200 kWh/(m2a) ja uutel hoonetel 130 kWh/(m2a).
The calculation of heating demand and all simulations are carried out with PHPP software.
Töös on kasutatud uuritava hoone neto kütteenergia arvutamiseks ning erinevate simulatsioonide läbiviimseks arvuti tarkvara PHPP.
The main goal of this study was to describe the composition of buildings heating demand and feasibility of energy-efficient buildings in Estonia.
Diplomitöö eesmärgiks on uurida, kuidas kujuneb välja hoone küttevajadus ning kas energiatõhusad hooned on Eestis efektiivsed ja otstarbekad.
Additionally, building leakage test will be carried out to see if buildings airtightness has changed over one year period.
Lisaks mõõdetakse vaatluse all oleva hoone õhupidavust ning hinnatakse selle muutmist ühe aasta lõikes.
The study was complemented with research carried out among the owners of energy-efficient houses to give better overview of energy-efficient buildings in Estonia.
Uurimisküsimuste vastuste täiendamiseks on läbi viidud ka küsitlus, millega antakse parem ülevaade energiatõhusate hoonete turul valitsevas olukorras.
Various studies have predicted an increase in intensive short duration rainfall by the end of the 21st century for Estonia.
Erinevad uuringud ennustavad Eestis lühiajaliste intensiivsete vihmahoogude suurenemist 21. sajandi lõpuks.
Furthermore, the current standard does not provide instructions on how to model rainfall flow rates.
Kehtiv standard ei anna aga täpseid juhiseid, kuidas modelleerida sademevee vooluhulkasid.
For this, a hydraulical modelling program „Autocad Storm and Sanitary Analysis" was used, to compare the current standard and generated IDF curves.
Selleks kasutati modelleerimisprogrammi „Autocad Storm and Sanitary Analysis", kus võrreldi kehtiva standardi põhjal koostatud arvutusvihma
Global urbanization and the increase in the proportion of hard surfaces in cities have lead to a situation where stormwater drainage cannot handle this excessive water.
Ülemaailmne linnastumine ning linnades kõvakattega pinna osakaalu suurenemine on tekitanud olukorra, kus madala infiltratsioonivõime tõttu on sademeveesüsteem aina sagedamini ülekoormatud.
Impact of short duration rainfall intensities on stormwater drainage
Lühiajaliste intensiivsete vihmahoogude mõju sademeveesüsteemidele
Thus, there will be a need to lead even more water to drainage systems in order to prevent overflowing.
Tekib vajadus juhtida rohkem sademevett sademeveekanalisatsioonisüsteemi, et vältida uputusi tulevikus.
In Estonia, the stormwater standard EVS 848:2013 is used to calculate flow rates for stormwater draingae.
Eestis on sademevee vooluhulkade arvutamise aluseks standard EVS 848:2013 „Väliskanalisatsioonivõrk", mille algandmed arvutusvihma parameetrite kohta pärinevad eelmise sajandi keskpaigast.
The aim of the thesis was to generate intensity-duration-frequency (IDF) curves and to analyze their influence on the storm water system.
Antud töö eesmärgiks oli koostada lühiajaliste vihmaintensiivsuste esinemissageduse kõverad, et analüüsida vihma intensiivsuste mõju sademeveesüsteemidele.
In the study has been explored the impact of different sates of high vegetation classes on shoreline was identified during fieldworks as following: 1) coastline without high vegetation 2) Club-rush stands (Schoenoplectus laberaemontani and another wetland plants) 3) first year reed 4) reed bed.
Uurimustöö käigus kaardistati välitöödel rannikualal kasvav taimestik, mis jagati järgnevatesse kategooriasse: 1) roostikuvaba; 2) kaislastik (kareda kaisla (Schoenoplectus tabernaemontanii) enamusega kooslus); 3) noor roostik ning 4) vana roostik.
Current study showed that only one of the thirteen chosen coastal meadows had coastline without reed and half of the chosen study sites had reed and another types of high vegetation over 50 % on semi natural coastlands.
Selgus, et vaid üks valitud uurimusaladest oli roostikuvaba, üle poolte uuritavate alade rannikuribadest on kaetud üle 50 % ulatuses roostikuga.
To continue this study as reed impact of high vegetation on the quality of coastal meadows for breeding study is important to consider the small ponds with high vegetation and lower areas inside of the coastal meadow.
Rannikualade roostumise mõju edasisel uurimisel kahlajate pesitsuspaigana on oluline arvestada rannaniidu siseseid roostunud veelompe ja madalamaid alasid.
Boreal Baltic coastal meadows are among the most threatened habitats in Europe, at the same time valuable e.g. as the breeding sites for Southern Dunlin (Calidris alpine schinzii), Ruff (Philomachus pugnax) and Black-tailed Godwit (Limnosa limnosa).
Sealhulgas liikidele nagu niidurüdi (Calidris alpine schinzii), tutkas (Philomachus pugnax) ning mustsaba-vigle (Limnosa limnosa).
The results of this research were expected by hypothesis.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et antud tulemused olid ootuspärased ning töös püstitatud hüpoteesid said kinnitust.
Impact of High Vegetation on the Quality of Coastal Meadows for Breeding Waders
Ranniku roostumise mõju kahlajate pesitsusaladele rannaniitudel
The purpose of this study concentrated on finding the impact of reed and another high vegetation to the breeding sites for waders.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli leida roostikuvaba ala mõju pesitsevatele kurvitsalistele.
The data on bird numbers and distribution was recorded using territory mapping.
Rannikualal kasvav taimestik ning niidu linnustik kaardistati ning kanti MapInfo kaardikihile.
The current result shows that management of the reed on semi natural coastlands are not sufficient and there is a need to change the management methods.
Sellest järeldub, et rannaniitude hooldus ei ole piisav ning tarvis on rakendada intensiivsemaid meetodeid roostiku tõrjeks.
The abundance of breeding dunlin pairs on coastal meadow are growing by increasing of the coastline without reed at least 40 % of the seaside.
Rannaniidu olulise võtmeliigi, niidurüdi puhul saadi tulemuseks, et rannikuala roostikuvaba ala osakaal peab olema vähemalt 40% niidurüdi asustustiheduse kasvamiseks.
The results of comparing the high vegetation to waders showed that coastline without reed is important to breeding waders.
Testides roostiku mõju pesitsevatele kahlajatele selgus, et rannaniidul roostiku olemasolu kahlajatele on ebasobilik.
Current study showed that recommendations are valid to remove reed and high vegetation on the seaside of coastal meadow.
Käesoleva uurimustöö tulemused kinnitavad rannaniitude majandamisel levinud soovitusi, et rannikuribalt tuleb eemaldada roostik.
After registering the data, the lengths of the different plant types on the grasslands was measured and added to the breeding shorebirds information which was from the same areas.
Seejärel mõõdeti taimkattetüüpide ja taimestikuvaba alade pikkused rannikualal, testiti nende mõju rannaniidu kahlajatele.
The results of linear regression analyses showed that coastline without reed has impact to dunlin and snipe (Gallinago gallinago).
Lisaks selgus lineaarse regressioonanalüüsi käigus, et roostikuvaba rannikuala osakaalu pikkuse kasvuga rannaniidul kasvab niidurüdi ja tikutaja asustustihedus.
Among the expert suggestion for restoration and management of the habitat, removal of reed and other high vegetation from shoreline is widely recommended.
Rannaniitude hooldamise ja taastamise juures soovitatakse rannikualalt eemaldada roostik, kuna see mõjutab pesitsevate kahlajate arvukust rannaniidul.
It is argued that reed on shoreline makes an area less attractive for breeding waders in regard to feeding and predation, but there has not been sustainable research on the topic.
Liigiliselt tuli erinevus välja taimestikuvaba rannikuriba olemasolu meriski asustustiheduse suhtes positiivselt ning suurkoovitajale negatiivselt.
The effect of fertilizers on half-highbush blueberry (Vaccinium x atlanticum E.P.
Väetiste mõju poolkõrge mustika (Vaccinium x atlanticum E.P.
The following organic fertilizers were used at N 70 kg/ha: Biolan 3-1-7, Biolan 4-1-2, Compost Kanakaka, Monterra 9-1-4.
Kasutati järgmisi maheviljeluses lubatud looduslikke väetisi lämmastikunormiga 70 kg/ha: Biolan 3-1-7, Biolan 4-1-2, Compost Kanakaka, Monterra 9-1-4.
Only vegetative growth of bushes of variant Monterra (Viva) was lower than the other treatments bushes, but this is due to the previously used inappropriate fertilizer Algomin that has negative after-effect.
Vaid variandi Monterra (Algomin) põõsaste vegetatiivne kasv oli vähesem kui teiste katsevariantide taimedel, kuid selle põhjuseks on varasematel katseaastatel kasutatud ebasobiva väetise (Algomin) negatiivne järelmõju.
Bicknell) productivity on exhausted peat area in organic farming condition
Bicknell) taimede produktiivsusele ammendatud freesturbaväljal maheviljeluse tingimustes
The experimental plantation was developed in 2006 with half-high bush blueberry (Vaccinium × atlanticum E.P.
Uurimistöö viidi läbi 2014. aastal Tartumaal, OÜ Hiie Talu territooriumil asuvas poolkõrge mustika (Vaccinium x atlanticum E.P.
For control treatment was used non-organic Cropcare 6-14-23 at the rate that contributed 120 kg/ha.
Kontrollvariandina kasutati katses sünteetilist mineraalväetist Cropcare 6-14-23 lämmastikunormiga 120 kg/ha.
However, ´Northblue` plants reached the height typical for the variety.
Väetuskatse tulemused näitasid, et ´Northblue` taimed saavutasid sordiomase kõrguse.
The results of the study showed that hypothesis − the organic fertilizers ensure optimal growth and yield to half-high blueberry in abandoned peatfield conditions − was confirmed only partially.
Püstitatud hüpotees − maheviljeluses kasutada lubatud looduslikud väetised tagavad mahajäetud freesturbavälja tingimustes poolkõrgele mustikale optimaalse kasvu ja saagikuse − leidis kinnitust vaid osaliselt.
The goal of the present study was to determine the effects of different organic fertilizers on half-high blueberry productivity in peat soil conditions.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada erinevate maheviljelusse lubatud väetiste mõju poolkõrge mustika produktiivsusele mahajäetud freesturbavälja tingimustes.
Organic fertilizers − Biolan 3-1-7, Biolan 4-1-2, Compost Kanakaka and Monterra 9-1-4 − can be used as an alternative for mineral fertilizer Cropcare 6-14-23.
Maheviljeluses kasutada lubatud väetistega Biolan 3-1-7, Biolan 4-1-2, Compost Kanakaka ja Monterra 9-1-4 väetatud põõsaste kõrgus, läbimõõt ja taime kohta moodustunud pikkvõrsete arv ei erinenud oluliselt kontrollvariandina rakendatud sünteetilise mineraalväetisega Cropcare väetatud põõsaste vastavatest näitajatest.
The research results indicated that all used organic fertilizers gave a good vegetative growth to blueberries plants and are suitable for fertilization in organic conditions on abandoned peatfield.
Uurimistöö tulemuste põhjal võib väita, et katses kasutatud looduslikud väetised sobivad poolkõrge mustika väetamiseks ammendatud turbaväljadel maheviljeluse tingimustes.
Feather meal (N 50 kg/ha) was additionally used with the organic fertilizers.
Nimetatud väetistele lisaks anti karvajahu N 50 kg/ha.
Bicknell) plants on abandoned peatfield.
Bicknell) sordi ´Northblue` katseistandikus.
Leaf nutrient analysis indicated that concentrations of several micro- and macronutrients were level of deficiency compared to the standards.
Lehtedest määratud toitainete sisaldustest selgus, et mitmed näitajad olid mustikate jaoks välja töötatud standardite põhjal katsetaimedes soovituslikest piirnormidest madalamad, ja seda kõikides katsevariantides.
Software is designed to show overview to the user about veneer stock on production floor, possibility to create the production plans for production lines and calculations about estimated production times on the production lines.
Loodav programm peab kasutajale andma ülevaate olemasolevast spooni laoseisust kogu tootmistsehhi ulatuses, võimaldama luua tööplaane tootmisliinidele ja arvutama eeldatava tootmiseks kuluva aja töökeskuste põhiselt.
The goal of this thesis was to develop new software for shift managers in Kohila Vineer OÜ to organize veneer production faster and more thoroughly than previous solutions in the mill.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli luua uus tarkvara ettevõttes Kohila Vineer OÜ, mis aitab kiiremini ja põhjalikumalt organiseerida spooni tootmist kui senised lahendused seda võimaldasid.
Needed data for the software is taken from the company’s different servers, using SQL and application itself is developed using programming language C#.
Programmi käitamiseks vajalikud andmed kogutakse ettevõtte erinevatest serveritest ja töödeldakse, kasutades SQL päringukeelt.
More comprehensive overview about the veneer stock gives good prerequisites to make better management decisions.
Tarkvara abil saab parema ülevaate laovarudest spooni tootmistsehhis, mis on eelduseks kvaliteetsemate juhtimisotsuste tegemiseks.
As a result of this thesis there is new software which have better functionality than older solutions.
Töö tulemusena loodi programm, millel on suurem funktsionaalsus kui senini ettevõttes kasutatavatel lahendustel.
Thesis gives an overview about previous solutions with its shortcomings and more precice description of the developed program and its functions will be given in this work.
Töös antakse ülevaade senistest kasutusel olevatest lahendusest spooni ettevalmistamisel ja nende puudustest.
Phenotypic and genotypic characterisation of potato late blight pathogen Phytophthora infestans in Estonian populations
Kartuli-lehemädaniku tekitaja Phytophthora infestans Eesti populatsioonide fenotüübiline ja genotüübiline iseloomustamine
Initial microbial counts and pH-values were similar for all raw juices.
Algsed mikrobioloogilised ja pH näitajad olid kõikidel mahladel sarnased.
Lower initial contents of nitrate were detected in industrial carrot juice and in home-made carrot and cabbage raw juices.
Madalam nitraatide algne sisaldus oli tööstuslikest mahladest porgandimahlas ning kodustes tingimustes valmistatud mahladest porgandi- ja kapsamahlas.
The decrease of nitrates from 17 to 52% was reported, depending on vegetable species.
Selgus, et eeltöötlemise käigus väheneb nitraatide hulk tooraines 17-52%, sõltuvalt köögiviljaliigist.
Nitrate and Nitrite Contents in Vegetables and Vegetable-based Foods, Transformation Dynamics and Dietary Intake
Nitraatide ja nitritite sisaldus köögiviljades ja köögiviljapõhistes toitudes, transformatsiooni dünaamika ning tarbijate poolt toiduga saadavad kogused
It was related with the fact that in Estonian infant foods the vegetable-based ingredients percentage was higher than in imported products.
See tulenes asjaolust, et kohalikud imikutoidud sisaldasid protsentuaalselt rohkem köögivilju kui vastavad imporditud toidud.
According to the results of this study the final nitrate concentration in infant foods depended mainly on the initial nitrate content of the raw-vegetable mixture and on the amounts of the food ingredients.
Vastavalt antud uurimusele sõltuvad lõpptootes sisalduvad nitraatide kogused peamiselt toormaterjali algsest nitraatide sisaldusest ning sellest, kui palju lisatakse madala nitraadisisaldusega komponente.
The decreases of nitrate contents in industrial vegetable-based infant foods were registered along the entire technological production line.
Tööstuslike imikutoitude tootmise käigus toimuva nitraatide kao kindlaks tegemiseks uuriti kogu tehnoloogilist töötlemisliini.
The analyses of nitrate contents from different technological stages of industrial infant food production showed that from the stage of vegetable mixture, all the other technological stages until to the final product decreased the concentration of nitrate.
Köögiviljapõhiste imikutoitude tehnoloogilistest etappidest võetud proovide analüüsidest selgus, et alates köögiviljade retseptuuri järgsest segust kuni valmistooteni toimus töötlemise käigus keskmine nitraatide sisalduse langus 45%.
Consumption of these juices means that the doses of nitrites may exceed ADI values several times.
Mahladest on võimalik saada väga kõrgeid nitraatide ja nitritite doose, millised sageli ületavad kordades maksimaalselt päevas tarbida lubatavaid koguseid (ADI väärtust).
The nitrate contents decreased and nitrite contents increased after 24 h and 48 h of storage.
Pärast mahlade säilitamist 24 ja 48 tundi, hakkas nitraatide sisaldus langema ning nitritite sisaldus tõusma.
All microbial counts, such as total viable counts, coliform counts, mold and yeast counts, increased.
Mikrobioloogilistest näitajatest suurenesid kõik uuritud mikroobide grupid: mikroobide üldarv, coli-laadsete bakterite ning hallitus- ja pärmseente arv.
The results of this study showed that nitrate content varied highly between the species of vegetables used for the raw juice production.
Köögiviljade toormahlade analüüsi tulemustest selgus, et nitraatide sisaldus oli sõltuvalt toorköögivilja mahla liigist väga erinev.
The infant foods storage experiments were performed after 24 h and 48 h of storage of opened infant food cans at different storage temperatures.
Täiendavalt selgitati nitraatide ja nitrititega toimuvaid muutusi avatud köögiviljapõhiste imikukonservide säilitamisel kahel erineval temperatuuril 24 tunni ja 48 tunni jooksul.
The nitrite contents in all infant food samples stayed below detection limit, <5 mg kg-1.
Nitritite sisaldus jäi kõigis uuritud köögiviljades alla 5 mg kg-1, mis oli kvantifitseerimise alampiir.
In this study, the levels of nitrates in the final products ranged from 72 to 145 mg kg-1, which remains below the EU maximum permitted level, 200 mg kg-1.
Kõikides analüüsitud köögiviljapõhistes imikutoitudes jäi nitraatide sisaldus alla Euroopa Liidu määruses nr 1881/2006 kehtestatud maksimaalselt lubatud piirnormi, 200 mg kg-1.
The imported infant food cans, purchased from retail markets, contained nitrate in lower concentrations compared to commercial infant foods produced in Estonia.
Jaekaubandusest ostetud imikutoitude nitraatide ja nitritite sisalduste analüüsidest selgus, et imporditud imikutoitudes oli nitraatide sisaldus mõnevõrra madalam kui kohalikus imikutoidus.
In opened infant foods the nitrate content decreased, being the highest for the foods containing several vegetable species.
Kõige suuremat tõusu nitraatide sisalduses täheldati mitmetest köögiviljadest koosnevate segude korral.
The average daily intake of nitrates by children in the age group of 4–6 years was 30 mg (41% of ADI).
Kui lastele vanuses 10 kuni 12 kuud antakse 30 ml värsket porgandimahla päevas, siis sellest saab laps nitraate 12,9 ADI-st ja nitriteid 0,5% ADI-st.
In the present investigation, the mean values and contents of nitrates and nitrites in vegetable products were determined.
Seni puudusid Eestis andmed selle kohta, kui palju Eesti väikelapsed ja täiskasvanud saavad nitraate ja nitriteid köögiviljadest ja köögiviljapõhistest toitudest.