natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to create viable designs designers have to understand the link between man and environment, and not only concentrate on the measurable values.
Loomaks elujõulisi kujundusi peavad disainerid mõistma sidet inimese ja keskkonna vahel, mitte keskenduma vaid numbritele.
The influence of aural sense on landscape perception
Kuulmismeele mõju maastiku tajumisele
The given method could also be used in different settings of an urban soundscape.
Töös kasutatud meetodit saaks kasutada ka teistes linnale omastes helikeskkondades.
Most of the previously set hypotheses found confirmation, but as the number of test subjects was rather small, a more large-scale survey on any of these would be possible.
Enamus eelnevalt seatud hüpoteese leidis katse käigus kinnitust, aga kuna katsealuste arv oli küllaltki tagasihoidlik, on nende edasine suuremaskaalaline uurimine mitte ainult võimalik vaid ka vajalik.
Technically it is a walk on a previously fixed route, carried out in order to determine what one can tell about his/her surroundings based on the sounds heard.
Tehniliselt on tegemist jalutuskäiguga, mis viidi läbi kindlaksmääratud rajal, et teha kindlaks, mida inimene helide põhjal ennast ümbritseva keskkonna kohta järeldada suudab.
Blocking off the visual sense had an obvious impact on soundscape perception: people started to hear the environment, instead of seeing it, which was unusual, as parks are mainly visited with other purposes.
Nägemismeele blokeerimine mõjutas katse tulemust: maastiku vaatlemise asemel hakati seda kuulama; see oli ebatavaline, kuna parke külastatakse harilikult teistel eesmärkidel.
The soundwalking method together with an on-site interview was chosen for data collecting.
Andmekogumise meetodiks oli helikõnd koos kohapealse intervjuuga.
The results show that soundscape perception is a complex phenomenon, largely influenced by two factors: expectation and previous knowledge, both compared to the sounds audible at some point, as a basis for evaluation.
Tulemustes ilmnes, et maastikutaju on keeruline protsess, mida mõjutavad suuresti kaks faktorit: ootus ja varasem kogemus; mida võrreldakse alateadlikult hetkel kuuldavate helidega, hindamaks kuuldava heli kvaliteeti.
The soundwalks were recorded, transcribed, connected to certain sections of the trail and finally analysed.
Helikõnni tulemused salvestati, pandi ümber kirjalikku vormi, ühendati kuuldud helid vastavate rajasektoritega ja lõpuks analüüsiti saadud tulemust.
The blind however were able to identify the characteristics of a space quite accurately.
Pimedad katsealused seevastu olid võimelised helide põhjal ümbritsevat ruumi küllaltki täpselt kirjeldama.
The current work consists of, firstly, a theoretical part on theory of soundscapes and sound perception.
Käesolev töö koosneb esmalt teoreetilisest osast, mis käsitleb helimaastike teooriat ja heli tajumist, teine osa keskendub aga kohapealsele katsele.
Interesting is that the sighted tried to match the sounds with their previous visual mind-maps, even when they could not see anything, but mostly failed in space description and concentrated on naming the sounds.
Kuigi katsealuste nägemismeel oli piiratud, üritasid nad siiski kuuldud helisid võrrelda varasema visuaalse mälupildiga; sealjuures ei suudetud enamasti ümbritsevat keskkonda kirjeldada, ning piirduti helide nimetamisega.
The subjectfield of this thesis focuses on the influence of the aural sense on landscape perception, mainly because the soundscapes of modern cities are becoming duller and more identical everywhere, but little is done against it. Sound levels have for centuries been regulated, using measured numeral factors, mainly describing noise annoyance levels to make the environment more comfortable for the user.
Käesolev töö keskendub peamiselt kuulmismeele mõjule maastiku tajumisel, kuna tänapäeva linnade helimaastik on kõikjal muutumas üha igavamaks ja ühetaolisemaks; selle vältimiseks on aga vähe ära tehtud.
As landscape architecture has turned more and more into a visual art instead of concentrating on offering a full experience through several senses, this work is written in order to remind the architects and designers, that the world is perceived in a multisensory way.
Selle asemel, et keskenduda kompleksse, kõigi meeltega tajutava kogemuse loomisele, on maastikuarhitektuur muutumas üha enam vaid visuaalset elamust pakkuvaks kunstisuunaks.
The second half of this thesis concentrates on an on-site experiment.
Lisaks osales katses ka neli pimedat katsealust.
Comparison of Estonian and Finnish legislation related to mining of mineral resources used for construction
Ehitusmaavarade kaevandamisega seotud seadusandluse võrdlus Eestis ja Soomes
The questionnaire holds 18 questions.
Töö on jagatud kümnesse peatükki.
The aim of this study was to find out visitors opinion on the topic at hand, their motives and purpose for travelling, interests, preferences, along with comparing Estonian and Finnish environmental conditions and -safety, compare the active holidays provided by Estonia and Finland to the ones provided in Latvia.
Töös on vaadeldud karjäärides teostatavaid töid ja nimetatud alade korrastamist otseselt ja kaudselt reguleerivaid seadusi Soomes, tuues võrdluseks kõrvale Eesti sama valdkonna seadusandluse.
Tourists are attracted by nature, local culture and sightseeings.
Valitud valdkonnad on – keskkonnaluba, piirangud (looduskaitse, muinsuskaitse), kaevandusprojekt, kaevandusluba, järelevalve ja kontroll, rekultiveerimine.
Most of all they were interested in active holidays, Finland was a place of interest mostly for the landscape – hills, thus it is a destination for snowboarding and mountain-skiing.
Vanad ja mahajäetud karjäärid näevad välja koledad ja enamus juhtudel on suureks keskkonnaohu allikaks, eelkõige põhjavee suhtes.
The paper at hand has shown the potential in Estonia and Finland alike, although from these results it has shown that Estonia has higher potential out of the destination countries, for the amount of nights spent, visits and repeated visits is higher.
Käesoleva uurimistöös on lisaks statistilisele ülevaatele viimaste aastate ehitusmaavarade kaevandamise mahtudest ning varudest on täpsemalt käsitletud ehitusmaavaradega seotud seadusandlust Soomes ja Eestis.
The important criteria for choosing destination site is it's distance and the similarity of the neighbouring countries.
Kolmandas peatükis tutvustatakse uurimisobjekti ja kirjeldatakse uurimismetoodikat.
During decades in the condition of growing economy, tourism has become one of the fastest growing parts in economy.
Soome on kaevandamise alal üks juhtivamaid riike Euroopa liidus ning selle positsiooniga on ta paljudele eeskujuks.
Assess wether tourists expectations are different for Estonia and Finland, evaluate different tourism products offered by Estonia and Finland which would be connected with enviromentally friendly tourism.
Kümnendas peatükis on välja toodud suuremad erinevused ja nende põhjal koostatud analüüs Eesti karjääridega seotud seadusandluse parandamiseks Soome eeskujul.
Purposes of visiting Estonia and Finland were mainly same.
Kaevandustegevusega on rikutud palju unikaalset ja kaunist loodust nii Eestis kui ka Soomes.
It emerged from the answers, that the larger portion of answerers chose Estonia for their destination over Finland, whereas 67 out of a 100 had never visited Finland, 13 out of a 100 hadn't visited Estonia and 8 of them had no interest to visit Finland, 10 of the answerers didn't know if they wanted to visit Estonia.
Mitmed, alles hiljuti kasutusel olnud karjäärid, mis on pärast kaevandamist jäänud rekultiveerimata on saanud mõnedele inimestele prügi ladustamise kohtadeks, muutes need reostuskolleteks.
Main reasons for Latvian tourists to choose Estonia or Finland as a vacation destination showed a similar trend.
Üheksandas peatükis on esitletud Soome ja Eesti arengukavad, mis puudutavad kaevandusi.
Lake restoration in Estonia: history and perspectives
Järvede tervendamine Eestis: ajalugu ja arenguvõimalused
Based on compiled information is possible to point out three positive examples and three negative examples of lake restoration projects in Estonia.
Kogutud andmebaasi alusel võib välja tuua 3 positiivset ja 3 negatiivset näidet järvede tervendamise kohta.
For long-lasting effects it is necessary to combaine and repeat different lake restoration measures.
Püsiva tulemuse saavutamiseks tuleb tervendamise meetmeid kombineerida ja sageli ka korduvalt rakendada.
The aim of this research paper was to collect information about 19 Estonian lake restoration projects and compile them into one database and to analyse the success of lake restoration projects in Estonia.
Eesmärgiks oli koguda infot 19 Eestis tervendatud järve kohta ja koondada see ühtsesse andmebaasi.
It is necessary to make publicitations about the lake restoration measures, beacause there could be a lot of knowledge which can improve the lake restoration quality.
Soovitan ka vastavaid aruandeid avaldada, kuna see võib aidata paranda järvede tervendamise kvaliteeti parandada
The pollution was not reduced before biomanipulation in lake Harku and biomanipulation was canceled after ended funding After lake restoration projects, I recommend making a report on lake’s ecological status and watershed with recommendations and analysis of physical and chemical properties which can show lake status exchange.
Käesoleva töö autor soovitab alati pärast järvedes tehtud töid koostada aruanne järve seisundi ja valgalal toimunud muutustest koos soovituste ja analüüsidega, sealhulgas ülevaade reostuskoormuse vähenemise meetmetest valgalal.
The oil-contaminated sediments were removed from lake Raadi and in lake Vööla, lake’s ecological status changed from poor to moderate when water exchange with sea was improved.
Ebaõnnestumise näited on Ermistu järv, kus kalamajanduslike eesmärkide saavutamiseks muudeti järv ummuksile jäävaks makrofüüdijärveks, Väimela Alajärv, kus püüti ebaõnnestunult muda välja pumbata ja Harku järv, kus biomanipulatsioonile ei eelnenud väliskoormuse vähendamist ja kus biomanipulatsioon rahastuse puudusel katkes.
There was not much information about Estonian lakes restoration projects, especially after the restoration.
Järvede tervendamise praktika kohta on vähe infot.
The aim of the LakeAdmin project is to improve lake restoration quality in European Union.
Ühtlasi analüüsiti järvede tervendamise edukust Eestis.
In Lake Võrtsjärv, fish stocks increased after bottom trawling was prohibited.
Järvede seisund üldiselt paraneb tervendustööde tulemusel.
The theme of the thesis is topical because nature tourism provides great potential in Estonia, but in Lahemaa National Park, which is one of Estonia's most popular areas of nature tourism, it is felt that the tourism management is chaotic and is not sufficiently profitable to the local population.
Magistritöö teema on aktuaalne, sest loodusturismil nähakse Eestis suurt potentsiaali, kuid Lahemaa rahvuspargis, mis on Eesti üks populaarsemaid loodusturismi piirkondi, tunnetavad turismiasjalised, et turismikorraldus on kaootiline ega too kohalikele elanikele piisavalt kasu.
Functioning and inclusive tourism management would help to control both the number of tourists and external competitors, to reduce seasonality and improve the marketing so that the benefit of tourism will remain in the community.
Toimiv ja kaasav turismikorraldus aitaks nii turistide voogu kui väliseid konkurente kontrollida, sesoonsust vähendada ja piirkonda paremini turundada, et turismist tulev kasu jääks kogukonnale.
All stakeholders would be ready for greater cooperation and community involvement in Lahemaa, but there is no systematic tourism management in the national park.
Kõik osapooled oleksid valmis suuremaks koostööks ja kogukonna kaasamiseks, aga Lahemaa rahvuspargis puudub süsteemne turismikorraldus.
Further research could be carried out in Lahemaa national park on the benefit of tourism to local people, the possible negative impact of tourism on local community and why so few locals choose tourism as their profession.
Edaspidi võiks Lahemaa rahvuspargis uurida kohaliku kogukonna turismist saadavat kasu, turismi võimalikku negatiivset mõju kogukonnale ja ka seda, miks nii vähesed kohalikud elanikud valivad tegevusalaks turismi.
In order to obtain responses to the study, the analysis of regional and sectoral development documents, interviews with tourism experts at various levels, interviews with local tourism entrepreneurs and the questionnaires for the local population were used.
Uurimisküsimustele vastuste saamiseks kasutati dokumendianalüüsi, eksperdiintervjuusid, fookusgrupi intervjuud ja ankeetküsitlust kohalike elanike hulgas.
The aim of the thesis was to find out the opinion of the community and of the public sector on the involvement of the community in the tourism management of Lahemaa National Park and to assess their preparedness to increase it.
Magistritöö eesmärgiks on teada saada kohaliku kogukonna ja ametkonna hinnang kogukonna kaasatusele Lahemaa rahvuspargi turismikorraldusse ning valmisolek seda vajadusel suurendada.
The participation of local community in tourism in Lahemaa national park
Kohaliku kogukonna kaasatus Lahemaa turismikorraldusse
The research has confirmed that there is not enough participation of local community in tourism management in Lahemaa national park.
Läbiviidud uuringud kinnitasid, et kohaliku kogukonna kaasatus Lahemaa turismikorraldusse pole piisav.
In recent years, the production of organic milk has even decreased.
Viimastel aastatel on mahepiima toodang isegi vähenenud.
In comparison with other cultures, the increase of the growing areas of grasslands has been many times faster.
Võrreldes teiste kultuuridega on rohumaade kasvupindade suurenemine olnud kordades kiirem.
Due to the fact that the productivity of organic lands is smaller in comparison with the lands of conventional production, it can cause changes in the total production in the future.
Kuna mahemaade saagikus on võrreldes tavatootmises olevate maadega väiksem, võib see tulevikus hakata põhjustama muutusi kogutoodangus.
It should be contemplated if such a great grassland proportion of the organic land is justified and how such land use influences Estonian agricultural production.
Tuleks mõelda selle üle, kas rohumaade nii suur osakaal mahemaast on õigustatud ning missugune on sellise maakasutuse mõju Eesti põllumajandustoodangule.
The growing area of grasslands comprises approximately 80% of the Estonian organic land.
3) Rohumaade kasvupind hõlmab ligi 80% Eesti mahepõllumajandusmaast.
The meat and milk production of animals kept organically has not increased equally with the surface area of grasslands.
Mahedalt peetavate loomade liha-ja piimatoodangu maht ei ole suurenenud võrdväärselt rohumaade pindalaga.
However, it has favoured the increase of the growing areas of cultures with higher benefits, for example open field vegetables, fruits and berries, but preferring to grow cultures with higher benefit rates is not predominant.
Küll on see soodustanud kõrgemalt toetatavate kultuuride nagu avamaa köögivili ning puuvilja- ja marjakultuuride kasvupindade suurenemist, kuid domineerivaks ei ole saanud suuremate toetusemääradega kultuuride kasvatamise eelistamine.
50% of the producers would increase the surface area of organic land if the organic production benefit rates were increased, and the proportion of such producers whose use of organic land was definitely influenced by the difference of organic production rates by cultures was the highest among the producers who took part in the survey.
50% vastanutest pigem suurendaksid oma kasutatava mahepõllumajandusmaa pindala mahetootmise toetuse määrade suurenemisel ning küsitlusele vastanutest oli suurim nende tootjate osakaal, keda mahetootmise määrade erinevus kultuuride lõikes kindlasti mõjutas nende mahepõllumajandusmaa kasutust.
The influence of organic farming benefits on agricultural land use in Estonia from 2004 until 2011
Mahetoetuste mõju põllumajanduslikule maakasutusele Eestis aastatel 2004-2011
Year by year the number of organic producers has increased and more and more agricultural lands used in conventional production have become organic cultivation lands.
Aasta-aastalt on kasvanud mahetootjate arv ja üha rohkem tavatootmises kasutatud põllumaid on läinud üle mahetootmise viljelemiseks.
There were more such producers who would not operate in the field of organic production without benefits.
Küsitlusele vastanutest oli rohkem neid, kes ilma toetuseta mahetootmisega ei tegeleks.
When evaluating the results of the survey conducted among organic producers, it can be said that the influence of organic farming benefits on the agricultural land use was important.
Mahetootjate seas läbiviidud küsiluse tulemusi hinnates võib öelda, et mahetoetuste mõju mahetootjate põllumajanduslikule maakasutusele oli tähtis.
In general, the difference of the rates of organic farming benefits by cultures has not influenced the agricultural land use of Estonia.
2) Mahetoetuste määrade erinevus kultuuride lõikes ei ole üldises plaanis avaldanud mõju Eesti põllumajanduslikule maakasutusele.
The increase of the surface area of the organic land results in the spread of organic production to more fertile soils.
4) Mahepõllumajandusmaa pindala kasv toob endaga kaasa mahetootmise leviku ka viljakamatele muldadele.
The organic production benefits of the European Union have caused the organic production in Estonia to develop quickly, resulting in changes in the Estonian agricultural land use.
Mahetoetuste mõjust põllumajanduslikule maakasutusele Eestis pakub käesoleva uurimustöö autor välja üldistavad järeldused: 1) Euroopa Liidu mahetootmise toetused on põhjustanud kiire mahetootmise arengu Eestis, tuues kaasa muutused Eesti põllumajanduslikus maakasutuses.
Based on Common Agricultural Policy the European Union pays organic farming benefits to organic producers which has caused a fast spread of organic farming in Estonia.
Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika teostamise raames toetatakse Eesti maaelu arengukava 2007-2013 alusel mahepõllumajandusliku tootmise viljelejaid.
In recent years, the proportion of the surface area of organic land has increased continuously in comparison with the cultivated area of the world.
Mahetootmise toetuse taotlusalune pind on püsivalt suurenenud kõikides Eesti maakondades.
The purpose of this Bachelor’s thesis was to study how the organic farming benefits have influenced the agricultural land use in Estonia from 2004 until 2011.
Alates liitumisest rakendatakse Eestis Euroopa Liidu ühist põllumajanduspoliitikat, mille erinevate toetusmeetmete toel kasvas 2010. aastaks põllumajandusmaa kasutus ning põllukultuuride kasvupind võrreldes 2004. aastaga viiendiku võrra.
In addition, a survey was conducted to support the research; the survey was directed at the Estonian organic producers who were chosen from the list of producers of the organic farming register on the webpage of the Agricultural Board.
Mahetootmise toetuse saamiseks peab tootja täitma Euroopa Liidu mahetootmise nõudeid, mis kohustavad mahetootjaid järgima asjakohaseid seaduseid oma põllumajanduslikus tootmistegevuses.
Organic production as an alternative agricultural production has become popular all over the world.
Peamiseks põllumajanduslikku maakasutust mõjutavaks teguriks on mullaviljakus.
Removal of the Dam Saesaare
Saesaare paisu likvideerimine
Three subvariants of the rapids were designed: one-branch rapids (2-A), two-branch rapids with a long island (2-B1) and twobranch rapids with a short island (2-B2).
Projekteeritud on kolm kärestiku alamvarianti: üheharuline (2-A), kaheharuline pika saarega (2-B1) ja kaheharuline lühikese saarega (2-B2) kärestik.
The length of the designed rapids is 250 m; the bottom slope is approximately 1%.
Projekteeritud looduslähedase kärestiku pikkuseks on 250 m, languks ~1%.
Based on the collected data, two solutions are considered for the restoration of the rapids - the restoration of the former rapids (version 1) and the construction of replacement rapids (version 2) - with a selection of a preferred version and design of a technical solution, incl.
Kogutud andmetele tuginedes on vaadeldud taastatava kärestiku kahte lahendusvarianti - omaaegse kärestiku taastamine (variant 1) ja asenduskärestiku rajamine (variant 2), koos eelisvariandi valikuga ja sellele projektlahenduse, sh kärestiku ehitusjooniste, koostamisega.
The temporary structures (emergency overfall, pipe bridge) have been dimensioned and the technical drawings with the principle technical solutions of the structures for the duration of the construction works have been created.
Töö raames on dimensioneeritud ajutisi veeläbilaskerajatisi (avariiülevool, torusild) ning koostatud ehitusaegsete rajatiste põhimõttelist tehnilist lahendust kajastavad ehitusjoonised.
The main objective of this thesis is to propose an engineering solution for the demolition of Saesaare dam (complete removal of the dam and impounded lake) and for the restoration of close to nature rapids at the site of the dam.
Põhiline töö eesmärk on pakkuda välja insenertehniline lahendus Saesaare paisu lammutamiseks (paisutuse täielikuks likvideerimiseks) ja paisu asukohas looduslähedase kärestiku taastamiseks.
This thesis provides an exploratory overview of the current situation of Ahja River and the hydro-engineering complex of Saesaare.
Töös on antud uurimuslik ülevaade Ahja jõe ja Saesaare hüdrosõlme hetkeolukorrast.
In Stage 2, after the impounded lake is drained, the flow is redirected through the completed right branch of the rapids, while ensuring a crossing over the completed riverbed for the construction technology by using a temporary pipe bridge.
2. etapis, paisjärve allalaskmise järel, on ette nähtud jõevool mööda juhtida kärestiku väljaehitatud parempoolse haru kaudu, tagades seejuures ehitustehnikale ülepääs sängist ajutise torusilla abil.
This Master’s thesis deems the removal of Saesaare dam on Ahja River the potential development scenario for the location in question, as it would solve the problem of fish migration and enable the natural ecosystem of Ahja River to recover.
Käesolevas magistritöös on Ahja jõel Saesaare paisu likvideerimist käsitletud antud kohas võimaliku arengustsenaariumina, mis lahendaks kalade rändeprobleemi ja võimaldaks taastuda Ahja jõe looduslikul ökosüsteemil, mida laiemas mõttes loetakse pinnavee hea seisundi küsimuses riiklike keskkonnaeesmärkide saavutamist toetavaks tegevuseks.
The construction works are planned behind the soil cofferdams.
Ehitustööd on ette nähtud läbi viia ajutiste pinnasest tõkketammide varjus.
Stage 2 includes the partial or complete (depending on the subvariant of the rapids) removal of the earth dam and hydropower plant structures, as well as the construction of the left branch of the rapids.
Seejärel olenevalt kärestiku alamvariandist pinnaspaisu ja hüdroelektrijaama rajatiste osaline või täielik eemaldamine ning kärestiku vasakpoolse haru väljaehitamine (2. etapp).
The preferred version developed in this thesis is version 2 (replacement rapids).
Eelisvariandina on käsitletud töös asenduskärestikku variant 2.
The demolition of the dam and the construction of rapids are planned to be performed in phases.
Paisu lammutamine ja kärestiku rajamine on projektlahendusega kavandatud etapiviisiliselt.
Stage 1 includes the demolition of the spillway structures and the construction of the right branch of the rapids.
Esiteks toimub liigveelaskme konstruktsioonide lammutamine ja kärestiku parempoolse haru väljaehitamine (1. etapp).
A temporary dam of interlocking concrete blocks will be placed in front of the spillway to be demolished to safely lower the water level in the impounded lake (after the spillway has been removed and the right branch of the rapids has been shaped).
Lammutatava liigveelaskme ette on paisjärve veetaseme ohutuks alandamiseks (peale liigveelaskme eemaldamist ja kärestiku parempoolse haru kujundamist) projekteeritud ajutine lukustuvatest betoonplokkidest pais, mille järkjärgulise lammutamise teel saab alandada kontrollitult veetaset paisjärve põhjani.