natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During working with thesis and experiments more deeply were examined the effect of fungicide active ingredients prothioconazole and tebuconazole; their impact to diminishing winter damage and diseases, to improving relapse of plants in spring and to development of the number of productive shoots and finally to yield.
Töö käigus uuriti süvendatult sügisel pritsitud fungitsiidsete toimeainete protiokonasool ja tebukonasool efektiivsust ja mõju talvitumiskahjude ja –haiguste vähendamisele, taimiku taastumisvõime parandamisele kevadel ja kevad-suvisel vegetatsiooniperioodil moodustuvate produktiivvõrsete arvule ning põllu saagikusele.
After recovery period of three weeks (assessed in 16.−21.05.13) the average number of plants in fungicide treated plots were not enlarged.
Peale kolmenädalast taastumisperioodi taimede teistkordsel loendamisel (16−21.
The objectives of current thesis of Master of Science were to find out the effect of in autumn sprayed cereal fungicide to overwintering of winter wheat, to development of plants and to yield.
Antud magistritöö eesmärgiks oli selgitada sügisel pritsitud teraviljahaiguste tõrjevahendi ehk fungitsiidi mõju talinisu talvitumisele ja taimiku arengule ning saagikusele.
At the same time the time of application of fungicide in autumn was decided together with farmer taking into account recommended application time and phase of growth of plants.
Samuti lähtuti fungitsiidi pritsimise aja valikul soovituslikust ajastamisest ja talinisu taimiku arengufaasist.
Finally, the outcome of field trials acknowledge, that the active ingredients prothioconazole and tebuconazole improve the overwintering of winter wheat, control effectively pink snow mold and diminish the stress of overwintering in plants.
Põldkatsete tulemustest lähtudes võib kinnitada, et toimeained protiokonasool ja tebukonasool parandavad talinisu talvitumist, tõrjuvad lumiseent ja vähendavad talvitumiskahjudest tingitud stressi taimedel, mistõttu taimed võrsuvad paremini ja põld on saagikam.
Average yield from area treated in autumn with prothioconazole and tebuconazole was 887 kg/ha bigger.
Saagiarvestuses selgus, et toimeained protiokonasool ja tebukonasool tõstsid katsepõldudel saagikust keskmiselt 887 kg ha-1.
Estonian climate and winter are so unexpectable and snow cover longer than 5−6 months with unstable temperatures end up still with lost fields of winter cereals, that brings considerable economical losses for farmers.
Peale agrotehniliste võtete on kindlasti üks peamine talvitumise tagamise ja haigustõrje võimalus seemnete puhtimine, kuid Eesti kliima ja talv on ettearvamatud ning pikalt (üle 5−6 kuu) kestva lumikatte ja kõikuvate temperatuuride tulemus võib kevadel olla siiski hävinud taimik ja kaasnev majanduslik kahju tootjale.
The results of current thesis describe, that together with suitable agronomical and agrotechnical practices, the treatment with fungicide Prosaro is very effective and profitable, if winter wheat is sprayed in late autumn just before snow coverage and long-lasting low temperatures.
Kindlasti on sügisel pritsitud fungitsiidi efektiivsus mõjutatud viljeldavast sordist ja selle omadustest, keskkonnatingimustest ja talvitumishaiguste nakkuse intensiivsusest, kuid antud uurimistöö tulemustes selgub, et tagades taimiku talvitumiseks olulised agrotehnilised ja agronoomilised tingimused, on Eesti oludes sügisel fungitsiidi Prosaro pritsimine lumetuleku eelselt ja enne püsivate külmade saabumist efektiivne ja kasumlik taimekaitsetöö.
The effect of prothioconazole and tebuconazole to overwintering of winter wheat and to yield
Protiokonasooli ja tebukonasooli mõju talinisu talvitumisele ja saagikusele
Plants treated with fungicide in autumn showed in spring after snow was melted (assessed in 24.−25.04.13) more vitality and compared to control area, counted number of living plants in treated plots were in average 58 % bigger.
aprillil 2013) elujõulisemad ja korduste keskmisena loendati ka kontrollvariandiga võrreldes 58 % rohkem elusaid taimi.
This problem has not been investigated in Estonia yet and similar subject matter from other countries is also scarce.
Antud küsimust Eesti mastaabis ei ole varem uuritud ja väheseid töid leidub selle teema kohta ka teistes keeltes.
Dangerous pathogens in imported timber and plants
Ohtlikud patogeenid importpuidus ja –taimedes
The goals of the thesis were: 1) documenting inadvertent introduction of pathogens via plant and wooden packing material; 2) determine the species of introduced fungi including EPPO A2 list quarantine species; 3) documenting the invasive pathogens country of origin.
Töö eesmärgiks on: 1) dokumenteerida patogeenide invasiooni imporditud puittaimede istikutega ning puidust pakkematerjaliga; 2) määrata tahtmatult introdutseeritavate patogeenide liigid, s.h ka EPPO A2 nimistu karantiinsed liigid; 3) dokumenteerida patogeenide päritolumaad.
In the study was used Diplodia sapinea, Lecanosticta acicola, Dothistroma septosporum, Phytophthora spp., Basidiomycotaspecific-primers.
Uurimuses kasutati molekulaarseid praimereid Diplodia sapinea, Phytophthora spp., Lecanosticta acicola ja Dothistroma septosporum, kandseene hõimkonna ja seente tuvastamiseks üldiselt.
This thesis investigates the pathogens in imported timber and plants and their introduction into other regions.
Töö uurib importpuidus ja –taimedes olevaid patogeene ning patogeenide tahtmatut introdutseerimist uuele alale või regiooni.
Furthermore one wood sample was sequenced.
Üks proov puidust õnnestus sekveneerida ja liik tuvastada.
Altogether 113 samples were in the research.
Kokku 113 analüüsitud proovist 97 proovi oli positiivsed seeneriigi taksonite suhtes, s.o 85 %.
This study is the first one in the world to detect Dothistroma septosporum on Picea omorika in the world.
Töö raames avastati maailmas esmakordselt serbia kuuselt (Picea omorika) D. septosporum.
In three samples D. sapinea was detected and in three different samples D. septosporum, Phytophthora spp and also fungus from Basidiomycota were detected.
Kolmel juhul määrati D. sapinea, ühel juhul D. septosporum, ühel juhul Phytophthora perekond ning ühest proovist kandseen Pachylepyrium carbonicola.
A pathogen was found in 6 samples.
Analüüsitud proovidest tuvastati patogeen perekond ja liik 6 juhul, s.o 5%.
Estonian Landforms in Modern Landscape Design: an analysis of landform functionality
Eesti pinnavormide kasutamine kaasaegses maastikukujunduses
The aim of the thesis is to answer research question on what kind of contemporary landform design ideas could be used in Estonia in the context of landform functionality.
Magistritöö uurib, mil määral on võimalik kaasaegseid pinnavormide kujundamise võtteid rakendada Eestis.
A survey of Landezine web magazine is conducted to find out contemporary landscape architecture approaches in using landforms in design.
Disainiideede leidmiseks on teostatud uuring Landezine veebilehel, kus pinnavormide kasutusvõimalusi on hinnatud funktsionaalsuse alusel.
The literature review is determining factors that should be taken into account before starting a design process.
Kirjandusülevaate määrab tegurid, mis tuleks arvesse võtta enne kujundusprotsessi (reljeef, disaini põhimõtted, pinnavormide stabiilisus, mõju heli levikule, mikrokliima, rekreatsioon).
Stem- and biomass were calculated using allometric relations which are compiled in earlier studies carried out by working group supervised by Veiko Uri.
Tüve- ning biomass arvutati allomeetriliste seoste järgi, mis on välja töötatud dotsent Veiko Uri töörühma varasemate tööde käigus.
In 2-year-old stand the stemmass was 10 t ha-1 , in 4-year-old stand the respective value was 20 t ha-1 .
2-aastase puistu tüvemass oli 10 t ha-1 , 4- aastases puistus oli see 20 t ha-1 .
Statisticaly there were no differences between the stand growing parameters of two sides of ditch, except in 4-year-old stand where breastheight diameter was statistically different (p=0.007).
Erinevatel kallastel kasvavate puistute takseernäitajad ei erinenud statistiliselt usaldusväärselt, välja arvatud 4-aastasel katsealal rinnasdiameeter (p=0,007).
In this research breast height diameter of approximately 1200 trees and height of 450 trees were measured and based on these measurements stem- and biomass were calculated.
Uurimuse käigus mõõdeti ligikaudu 1200 puu rinnasdiameetrid ja 450 puu kõrgused ning mõõtmistulemuste põhjal leiti puistute tüve- ja biomass.
Different sides of ditch – field side and forest side stand characteristics were compared using t-test.
Erinevatel kraavikallastel – põllupoolsel ning metsapoolsel kaldal – kasvavate puistute takseerparameetreid võrreldi omavahel, kasutades selleks t-testi.
Height increment of the stands decreased gradually, exceeding 1 m in the first and second growing seasons after the clear-cut, but in the 6-year-old the respective value was 0.5 m and the mean height of the stand was 4,3 m. The annual breast height diameter (DBH) increment of the stands exceeded 0.5 cm, being 3.5 cm in 6-year-old stand.
Proovialade kõrguse aastane juurdekasv langes vanuse suurenedes, ületades esimesel kasvuaastal 1 meetri piiri, 6-aastase puistu vastav näitaja oli 0,5 m. Keskmine kõrgus 6- aastases puistus oli 4,3 m. Puistute rinnasdiameetri aastased juurdekasvud ületasid 0,5 cm, 6- aastase puistu keskmine rinnasdiameeter oli 3,5 cm. Puistute maapealse biomassi juurdekasv oli soodsate kasvutingimuste tõttu väga kõrge.
The control stand was 24-year-old growing right next to these stands and no clearcut has been implemented there.
Kontrollalaks oli 24 aastasene puistu, kus pole lageraiet pole toimunud.
Natural regeneration and production of grey alder (Alnus incana) after clearcut
Halli lepa (Alnus incana) loodusliku uuenduse lageraie järgne produktsioonivõime
Due to the intense self-thinning the stemmass of the stand remained on the same level, being 22 t ha-1 in 6-year-old stand.
Suure iseharvenemise tõttu jäi tüvemass vanemates puistutes samale tasemele ning 6-aastase hall-lepiku oli see 25 t ha-1.
The main aim of this study was to estimate natural regeneration and production capability in 1-6-year-old grey alder stands after clearcut.
Käesolevas töös uuriti halli lepa looduslikku uuendust ning produktsioonivõimet lageraie järgsetes 1-6 aasta vanustes puistutes, mis kasvavad aktiivses kasutuses oleva põllumaa äärse kuivenduskraavi kallastel.
Self-thinning of the studied stand was very intense: In 1- and 6-year-old stands the stand density was 100,000 and 15,000 trees per hectare, respectively.
Puistute iseharvenemine oli väga intensiivne: 4-aastase puistu tihedus oli ca 40000 puud hektarile, 6-aastases puistus oli tihedus langenud 15000. puule hektaril.
Based on the gathered data, the author constructed proposals of tax system change and more detailed discussion on different levels.
Lähtuvalt kogutud andmetest töötas autor välja ettepanekud seoses maksusüsteemi muutmise ning põhjalikuma teema arutemise osas erinevatel tasanditel.
Entrepreneurship supporting in local municipality example of Tartu country municipalities
Ettevõtluse toetamine kohalikus omavalitsuses Tartumaa valdade näitel
The questionnaire included topics such as the role of local municipalities in developing entrepreneurhip, measures to promote entrepreneurship, resources for entrepreneurhip and social and municipal entrepreneurship in rural municipalities.
Küsitlus hõlmas teemasid nagu omavalitsuse roll ettevõtluse edendamisel ja kohaliku ettevõtluskeskkonna tundmine, koostöö kohalike ettevõtjatega, meetmed ettevõtluse edendamiseks, omavalitsuse ressursid ettevõtluseks ning sotsiaalne ja munitsipaalettevõtlus valdades.
It was confirmed in the research that the understanding of supporting entrepreneurship is very diverse and varying among local municipalities.
Töö käigus sai kinnitust seisukoht, et kohalike omavalitsuste arusaam ettevõtluse toetamisest on väga eripalgeline ning muutlik.
For data gathering, overview of theoretical sources was compiled and a questionnare was conducted among the rural municipalities of Tartu county, 14 heads of rural municipalities (74%) answered to the questionnaire.
Andmete kogumiseks koostati teoreetiliste allikate ülevaade ning viidi Tartu maakonna valdade seal läbi ankeetküsitlus, millele vastas 14 vallajuhti ehk 74% valdadest.
The aim of this thesis was to search (define) the common aspects of etrepreneurship support possibilities in rural areas.
Antud töö eesmärgiks oli välja selgitada omavalitsuste ettevõtluse toetamise võimaluste ühisjooned maal.
Sources used in the theretical part of the thesis include written sources on the organisation of local municipalities, electronical Riigi Teataja (where legal acts are published) and webpages of rural municipalities.
Töö teoreetolise osa koostamiseks kasutas autor enamasti kirjandusallikaid omavalitsuse toimimise teemal, elektroonilist Riigi Teatajat ning valdade kodulehti.
All of these growing technological measures have effect on the quality of grapevine yield.
Kõik need kasvatustehnoloogilised võtted avaldavad mõju ka viinapuude saagi kvaliteedile ja haigustetekkele.
The foreign literature is used in the current diploma thesis.
Siis antud lõputöös on lähtutud välismaa kirjandusest.
It is not suitable to grow the common grape (Vitis finifera) in Estonia because it is not sturdy enough to endure our climate and it also needs a longer growing season.
Eestis avamaal kasvatamiseks ei sobi hariliku viinapuu (Vitis vinifera) sordid, sest need ei ole nii talvekindlad ja vajavad pikemat suve.
These measures include sprinkler irrigation as a protection against low night temperatures in spring and in autumn; fertilization with N, P, K; the use of mulches and grass strips between rows of grapevines; trained vines; long pruning technique in spring; removal of shading leaves and reducing clusters from grapevine.
Antud lõputöös selgus, et kasvatustehnoloogilistest võtetest sõltub väga palju viinapuude kasvatamiseks: vihmutamine kevadiste ja sügiseste öökülmade vastu, NPK väetamine, multšimine, ridade vahel murukamara kasutamine, õige võrakujundus, lehtede eemaldamine ja saagi vähendamine viljavõrsetelt.
There are some wide spread viticultural diseases in Estonia.
Olulisemad haigused ja kahjurid Eestis.
For the breeding of new, promising varieties different Vitis species like Amur grape (Vitis amurensis), frost grape (Vitis riparia) and fox grape (Vitis labruska).
Külmakindlate sortide aretamisel on kasutatud erinevaid viinapuu liike: amuuri (V. amurensis), kallas- (V. riparia) ja põhjaviinapuud (V. labrusca).
The purpose of this diploma thesis is to describe wide spread grape’s diseases and insect pests in Estonia and to give their descriptions and to find out the best protection methods.
Bakalaureusetöö eesmärk oli kirjeldada Eestis levivaid kahjureid ja haiguseid.
Grey mould (Botrytis cinerea) and crown gall (Agrobacterium vitis).With regard to Vitis type insect pests in Estonia there is the black vine weevil (Otiorhynchus sulcatus) and grape phylloxera (Phylloxera vastratrix).
Seda põhjustab taime rohelistes osades parasiteeriv seen Plasmopara viticola, hahkhallitus (Botrytis cinerea) ja baktervähk (Agrobacterium vitis).
Grapevines (Vitis) diseases and pests
Eestis levivad viinapuu(Vitis) kahjustajad
Powdery mildew (Oidium Tuckeri) , the fungus causes a white layer to form on the leaves and berries of the grape plant.
Jahukaste, mida põhjustab lehtede ja marjade pinnal jahuka kirmena arenev seen Oidium Tuckeri, ebajahukaste, kutsutakse ka viinapuu-lehemädanikuks.
Response rate was 83%.
Vastamismäär oli 83%.
Fifteen workers returned the questionnaire.
Ankeetküsimustikule vastas 15 töötajat.
Microclimate measurements showed higher room temperature and lower relative air humidity than the optimal limit values.
Ruumide mikrokliima mõõtmised näitasid, et õhutemperatuuri ja õhu suhtelise niiskuse tasemed jäid alla soovitusliku piirnormi.
Microclimate parameters in the workrooms of the rehabilitation department should be improved through more effective ventilation system.
Mikrokliima parameetrite parendamiseks tuleb kaaluda tõhusama ventilatsioonisüsteemi loomist.
Work environment and functional status of musculoskeletal system of the employees in a hospital rehabilitation department
Haigla taastusravi osakonna töötajate töökeskkond ja skeleti-lihaskonna funktsionaalne seisund
More attention should be paid to ergonomically correct working positions to prevent MSDs in the neck, trapezius and lower back regions.
Suuremat tähelepanu tuleb pöörata töötajate töövõtete parendamisele, vähendamaks kaela-, trapetsi- ja alaseljavalusid.
All eight workrooms did not exceed the noise limit values.
Mürataseme piirnormidesse jäid kõik kaheksa tööruumi.
The strength of the left arm muscles at the end of the workday significantly decreased (p=0,030).
Vasaku käe lihasjõud oli tööpäeva lõpus oluliselt madalam kui tööpäeva alguses (p=0,030).
Light intensity was significantly higher in three workrooms (p=0,000).
Valgustustihedus kolmes tööruumis ületas soovitusliku piirnormi (p=0,000).
Myotonometry, goniometry and dynamometry measurements were carried out on both sides of the body, in the beginning and at the end of the workday.
Lihasparameetrite mõõtmised viidi läbi mõlemas kehapooles ning tööpäeva alguses ja lõpus, hindamaks skeleti-lihaskonna funktsionaalse seisundi muutusi tööpäeva jooksul.
The questionnaire was sent to 18 physiotherapists, occupational therapist and masseuses.
Anonüümne ankeetküsimustik jagati laiali 18 haigla taastusravi osakonna töötajale.
The aim of this study was to measure musculoskeletal parameters and evaluate prevalence of work related musculoskeletal disorders (MSDs) among workers in a hospital rehabilitation department.
Analüüsida taastusravi osakonna töötajate skeleti-lihaskonna vaevuste levimust ja põhjuseid, üldist terviseseisundit, mõõta töökeskkonna füüsikalisi ohutegureid ja kontrollida nende vastavust piirnormidele ning kirjeldada seoseid töökeskkonna parameetrite ja skeleti-lihaskonna vaevuste vahel.
The myotonometric measurements showed that muscle tone increased in the right leg m. biceps femoris caput longum (p=0,030) at the end of the workday.
Müotonomeetria mõõtmistulemustest selgus, et võrreldes tööpäeva algusega suurenes tööpäeva lõpus oluliselt parema reie-kakspealihase toonus (p=0,030).
They all reported having experienced pain in the neck, shoulders and lower back in the past 12 months.
Skeletilihaskonna vaevustest kurdeti enam valusid trapetslihases, kaela ja alaselja piirkondades.
Significant increase of the range of motion in the right ulnar deviation was observed at the end of the workday (p=0,040).
Küünarvarre- ja randmeliigese liikuvusulatuse tulemustest selgus, et tööpäeva lõpus suurenes oluliselt parema küünarvarre ulnaardeviatsioon (p=0,040), võrreldes näitajatega tööpäeva alguses.
At the end of the workday the muscle tone in the left leg m. gastrocnemius medialis (p=0,005) was higher than on the right side and decrement in the right leg m. biceps femoris caput longum (p=0,030) was higher than on the left side.
Suurema tööstaažiga (>10 aasta) töötajatel olid oluliselt tugevamad valud paremas trapetslihases (p=0,050) ja alaseljas (p=0,036) kui lühema tööstaažiga (<10 aasta) töötajatel.
No differences in m. trapezius superior and m. erector spinae were observed among physiotherapists.
Lülisamba kaelaosa ning randme- ja küünarvarreliigese liikuvusulatuse hindamiseks kasutati goniomeetriat ning käe lihasjõu hindamiseks dünamomeetriat.
Ten of the respondents (9 females, 1 male) agreed with measurements on the functional state of musculoskeletal system.
Lihasparameetrite mõõtmisteks andsid nõusoleku 10 uuritavat.
Effect of surface treatments on concrete durability in an aggressive environment
Kaitsevõõpade mõju betooni kestvusele agressiivses keskkonnas
The results of the tests carried out in this study showed that the surface treatments used in the tests failed to ensure the compressive strength stability of the test cubes and the compressive strength of the cubes exposed to an aggressive environment reduced.
Sooritatud katsete tulemused näitasid, et katsetes kasutatud kaitsevõõbad ei suuda tagada katsekehade survetugevuste stabiilsust ning agressiivses keskkonnas olnud kuupide survetugevus langes.
The experiments in this study were carried out to better understand whether the surfaces of silage clamps covered by protective coating are more durable than the uncovered surfaces.
Käesolevas töös tehtud katsed viidi läbi, et paremini mõista, kas silohoidlate kaitsevõõpadega kaetud pinnad on vastupidavamad, kui võõpamata pinnad.
And the compressive strength fell the least when using the Spray-Lock surface treatment although the compressive strength of the test cubes was still 15,5% smaller than the calculated compressive strength.
Kõige vähem langes Spray-Locki kaitsevõõbaga kaetud katsekehade survetugevus, kuid siiski oli see 15,5% väiksem arvutuslikust katsekehade survetugevusest.
The results obtained in this thesis could be used as the basis of future studies which examine the effects of concrete surface treatments in aggressive environments.
Uurimustöö tulemusi saab kasutada alusmaterjalina tulevastes töödes, kus uuritakse kaitsevõõpade toimivust agressiivsetes keskkondades.
The changes occurring in the test cubes were evaluated by comparing the average compressive strengths of concrete.
Katsekehades toimunud muutusi hinnati betooni keskmiste survetugevuste võrdlemisel.
The compressive strength of the test cubes reduced the most when Bornit surface treatment that contains bitumen was used.
Kõige enam langes Borniti bituumenist võõbaga töödeldud katsekehade survetugevus.
The aim of this study was to evaluate how three different types of concrete surface treatments affect the compressive strength of the test cubes exposed to an aggressive environment.
Töö eesmärk oli leida katsetes kasutatud kolme erineva kaitsevõõbaga kaetud katsekehade betooni survetugevuste muutus agressiivses keskkonnas.
In this thesis concrete surface treatments were studied in an aggressive environment.
Antud magistritöös uuriti betooni kaitsevõõpasid agressiivses keskkonnas.
There is no need for additional research.
Lisauuringute vajadus puudub.
Geographic and economic aspects of the prior study have to be taken into account.
Arvestada tuleb eelneva uuringu geograafilisi ning majanduslikke aspekte.
Employment - the main field is fishing (professional fishermen) and fisheries.
Tööhõive – peamine valdkond on kalastus (kutseline kalapüük) ning kalatööstused.
The advantages of this method are its low cost and high speed.
Eelmainitud meetodi kasutamise eelis on selle odavus ning kiirus.
Cultural services offered by the lake to its visitors include the following: Tourism - exercising and hiking in the nature, birdwatching, bike trips, hikes, fishing, hunting, relaxing etc. Recreation - swimming, jogging, paddling, water sports, diving, sport fishing.
Kultuuriteenuseid, mida järv külastajatele pakub, on järgnevad: Turism – liikumine ning matkamine looduses, linnuvaatlused, rattamatkad, jalgsimatkad, kalapüük, jahindus, puhkamine jne. Rekreatsioon – ujumine, jooksmine, aerutamine, veesport, sukeldumine, sportlik kalapüük.
If a similar study has already been conducted, the data is easily available.
Kui samalaadne uuring on eelnevalt teostatud on ka vastavad andmed kergelt kättesaadavad.
Research - research activities encompassing the ecosystems of the lake.
Teadustöö – uurimuslikud tegevused, mis hõlmavad järve ökosüsteeme.
However, the lack of similar studies can be a setback (if no similar studies have been carried out).
Samas võib takistuseks saada sarnaste uuringute kättesaadavuse puudumine (ei ole teostatud sarnaseid uuringuid).
Lake Peipsi as a natural resource, with its diverse natural environment and animal life, is a strong magnet for internal as well as foreign tourists.
Peipsi järv kui loodusressurs, on oma looduse ning loomastiku mitmekesisusega tugevaks turismimagnetiks nii sise- kui ka välisturistidele.
Data from a similar, already researched object is transferred to the object being examined.
Juba teostatud analoogse uuritud objekti andmed kantakse üle uuritavale objektile.