natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the last decade of Lotman’s life, the focus of his interest lay in the second part of the opposition and the possibility to capture and adequately describe the non-discrete, continual, and non-systemic – the so-called "contrastive/contrast semiotics" where science and art, logic and rhetoric meet.
Lotmani viimasel elukümnendil oli tema huvikeskmes just nende vastanduste teine pool, küsimus sellest, kuidas adekvaatselt kirjeldada mittediskreetset, kontinuaalset, mittesüsteemset – nn "kontrastne semiootika", kus kohtuvad teadus ja kunst, loogika ja retoorika.
Silvi Salupere’s doctoral dissertation On Juri Lotman’s Metalanguage: Problems, context, and sources explores the genesis, dynamics, change, and evolution of Juri Lotman’s metalanguage.
Silvi Salupere doktoritöö "Juri Lotmani metakeelest: probleemid, kontekst, allikad" uurib Juri Lotmani metakeele geneesi, dünaamikat, muutusi ja arenguid.
The dissertation considers Lotman’s metalanguage as a systemic whole, as based on the Lotmanian "dynamic model of a semiotic system" structured by the oppositions of statics and dynamics, systemic and non-systemic, monolingual and multilingual, center and periphery, described and non-described.
Dissertatsioon käsitleb Lotmani metakeelt tervikliku süsteemina, mille modelleerimisel lähtutakse Lotmani poolt esitatud semiootilise süsteemi dünaamilisest mudelist, mis ehitub vastandustele staatika–dünaamika, süsteemne–mittesüsteemne, ühetähenduslikkus–ambivalentsus, tuum–perifeeria, kirjeldatud–mittekirjeldatud.
The dissertation explores the impact of structuralist, semiotic, mathematical, information theory, cybernetic and linguistic concepts on Lotman’s metalanguage.
Jälgitakse Lotmani metakeele suhestumisi strukturalistliku ja semiootilise, matemaatika ja informatsiooniteooria, küberneetika ja lingvistika mõistetega.
In this paper, an overview is given of programs which are similar to Tekster, the 2013. year version and the changes made during the current thesis, out of which the most important part was enabling the automated solving of the word problems.
Käesolevas töös antakse ülevaade Tekster-iga sarnastest programmidest, selle 2013. aasta versioonist ning antud bakalaureuse töö käigus tehtud muudatustest, millest kõige olulisem oli ülesannete automaatlahenduse võimaldamine.
Tekster is a word problem solving program meant for primary school students which was created in 2006 and continued in 2013.
Tekster on 2006. aastal loodud ning 2013. aastal täiendatud algklassidele mõeldud tekstülesannete lahendamise rakendus, mis koosneb ülesannete koostamise ja lahendamise programmidest.
Adding attributes to an existing word problem solving program
Tekstülesannete lahendamise programmi täiendamine
A Prototype For Learning Privacy-Preserving Data Publising
Prototüüp privaatsust säilitava andmete avalikustamise õppimiseks
The final part of this thesis is a validation of designed software.
Lõputöö viimases osas valideeritakse loodud tarkvara.
This master thesis will discuss different threats to privacy, discuss and compare different privacy-preserving methods to mitigate these threats.
Käesolevas lõputöös kirjeldatakse erinevaid ohte privaatsusele, meetodeid nende ohtude ennetamiseks, võrreldakse neid meetodeid omavahel ja kirjeldatakse erinevaid viise, kuidas andmeidanonümiseerida.
It is often not known who the receiving part of data is and whether data receiver can be trusted.
Sageli ei ole teada andmetöötleja usaldusväärsus, mistõttu on oluline tagada, et avalikustatud andmetest poleks enam võimalik tagantjärgi privaatseid isikuandmeid identifitseerida.
Our data gets collected every day by governments and different organizations for data mining.
Erinevad organisatsioonid, valitsusasutused, firmad ja üksikisikud koguvad andmeid, mida on võimalik hiljem uute teadmiste saamiseks andmekaeve meetoditega töödelda.
The other output of this thesis is educational purpose software that allows students to learn and practice privacy-preserving methods.
Lõputöö teiseks väljundiks on õpitarkvara, mis võimaldabtudengitel antud valdkonnaga tutvuda.
Therefore it is necessary to anonymize data in a way what it would be not possible to identify persons from released data sets.
Selleks, et isikuid ei oleks enam võimalik identifitseerida, tuleb enne andmete töötlejatele väljastamist rakendada privaatsust säilitavaid meetodeid.
Climate Change Adaptation in Estonia – Prepared for Force Majeure?
Kliimamuutustega kohanemine Eestis – valmis vääramatuks jõuks?
Moral Enhancement: A Comparison of Artificial Intelligence and Neurobiological Intervention
Moraalne parendamine: tehisintellekti ja neuroloogilise sekkumise võrdlus
Animal model of Wolfram Syndrome in mice: behavioural, biochemical and psychopharmacological characterization
Wolframi sündroomi mudel hiirtel: käitumuslik, biokeemiline ja psühhofarmakoloogiline iseloomustamine
The main objective of this dissertation was the creation of a WS mouse model.
Käesoleva doktoritöö keskseks eesmärgiks oli WS hiire mudeli loomine.
Wolfram syndrome is caused by mutations in the wolframin (WFS1) gene.
Wolframi sünroomi põhjustavad mutatsioonid Wolframiin 1 (WFS1) geenis.
By this approach we managed to mimic WS in order to study pathological changes induced by the syndrome.
Selline lähenemisviis aitas luua WS sarnase seisundi, et uurida sündroomi poolt esilekutsutud patoloogilisi muutusi.
At present, it is not yet quite clear, how disruptions in the WFS1 gene cause neuropsychiatric deviations.
Käesoleval ajal ei ole veel päris selge, mis moodi WFS1 geeni puudulikkus põhjustab neuropsühhiaatriliste kõrvalekallete ilmnemist.
Wolfram syndrome (WS), first described by German physicians Wolfram and Wagener in 1938, is a rare autosomal reces¬sive neurodegenerative disorder characterised by early juvenile diabetes mellitus, progressive optic nerve atrophy, diabetes insipidus and deafness.
Wolframi sündroom (WS), mida kirjeldasid esmakordselt Saksa arstid Wolfram ja Wagener 1938.a, on haruldane autosomaalne retsessiivne neurodegeneratiivne häire, mida iseloomustavad varajases lapseeas algav suhkurtõbi, progresseeruv nägemisnärvi atroofia, magediabeet ja kurtus.
For that purpose, a mutant mouse line was created by deleting exon 8 in the Wfs1 gene as in WS patients most of the mutations are located in that exon.
Selleks valmistati mutantne hiireliin kustutades Wfs1 geenist 8nda eksoni, kuna WS patsientidel enamik mutatsioone asub just selles eksonis.
This is corroborated by the results of gene expression measurements showing that in the ventral striatum the expression level of dopamine D2 receptor (Drd2) was equal in all genotypes.
Seda kinni¬tavad ka geeni ekspressiooni tulemused, kus dopamiini retseptori (Drd2) ekspressioon oli ühesugune kõikide genotüüpide ventraalses striatumis.
Wfs1 mutant mice had no overt sensory deficits, however, they were more sensitive to stress-inducing environments (tests).
Selgus, et Wfs1 mutantsetel hiirtel ei olnud nähtavaid sensoorseid häireid, kuid nad reageerisid rohkem stressi esilekutsuvates keskkondades (testides).
Their sensitivity to the motor stimulant effect of amphetamine, an indirect agonist of dopamine, had decreased and the administration of amphetamine failed to induce changes in dopamine turnover in the dorsal and ventral striatum as opposed to their wild-type littermates.
Nende tundlikkus amfetamiini, kaudse dopamiini agonisti, motoorikat stimuleeriva toime suhtes oli vähenenud ning amfetamiini manustamine ei põhjustanud neil dopamiini ringkäiku muutusi dorsaalses ja ventraalses striatumis võrreldes metsiktüüpi pesakonnakaaslastega.
Based on the results of glucose metabolism studies and their similarity to WS, it is clear that the mouse, missing exon 8 of the Wfs1 gene, is a valid model of both WS syndrome and other disorders caused by mutations in the WFS1 gene.
Põhinedes glükoosi metabolismi uuringute tulemustele ja nende sarnasusele WS on selge, et Wfs1 geeni kaheksanda eksoni puudulikkusega hiir on valiidseks mudeliks WS südnroomile ja ka teistele WFS1 geenimutatsioonidest tingitud häiretele.
In wild-type mice, a similar drop in the expression levels of Gabra1 and Gabra2 genes was evident after exposure to the plus maze (a model of anxiety), which indicates that there is a link between decreased expression levels of GABA A receptor subtypes and anxiety.
Sarnane Gabra1 ja Gabra2 geeniekspressiooni langus esines metsik-tüüpi hiirtel peale nende eksponeerimist pluss puuris (ärevuse mudel), mis viitab, et on olemas seos GABAA retseptorite alatüüpide ekspressiooni languse ja ärevuse vahel.
In mice and rats, the wolframin gene has been associated with fear and anxiety; in humans, there is a link between WFS1 polymorphisms and increased risk for mood disorders, such as the psychotic form of bipolar disorder, schizophrenia, suicidal behaviour and depression.
Wolframiin 1 geeni on seotud hirmu ja ärevusega hiirtel ja rottidel ja inimestel on tema polümorfismid on seotud suurenenud meeleoluhäirete riskidega nagu bipolaarseste häirete psühhootilise vormi, skisofreenia, suitsidaarne käitumine ning depressioon.
Therefore, the changes observed in the activity of the dopaminergic and GABAergic systems in Wfs1-deficient mice may also help to explain the neuropsychiatric symptoms of WS patients.
Sellepärast võib käesolevas uuringus leitud muutusi dopamiini- ja GABA-ergilise süsteemi aktiivsuses Wfs1 puudulikkusega hiirtel laiendada WS patsientidele, et mõista nendel esinevaid Neuropsühhiaatrilisi Sümptomeid.
To characterise the animals, behavioural, biochemical and psychopharmacological methods were used.
Katseloomade iseloomustamiseks kasutati käitumuslikke, biokeemilisi ja psühhofarmakoloogilisi uurimismeetodeid.
This finding and also the decreased behavioural and biochemical effects of amphetamine are indicative of serious deviations in the function of the dopaminergic system in Wfs1-deficient mice.
See leid koos amfetamiini käitu-muslike ja biokeemiliste toimete vähenemisega viitab dopamiinergilise süsteemi funktsiooni olulisele häirumisele Wfs1 puudulikkusega hiirtel.
However, both in male and female Wfs1-deficient mice the expression level of the dopamine transporter gene had decreased in the mesencephalon.
Siiski oli nii emastel kui ka isastel Wfs1 puudulikusega hiirtel vähenenud dopamiini transporteri geeni ekspressioon keskajus.
However, based on the fact that WS is accompanied by psychiatric symptoms and also based on the localisation of the Wfs1 protein in the brain it can be concluded that at least partially it is caused by deviations in the functioning of the GABAergic and dopaminergic systems.
Kuid võttes arvesse WS puhul esinevad psühhiaatrilised sümptomid ning ka Wfs1 geeni ja valgu lokalisatsiooni ajus, võib arvata, et ühetedeks põhjustajateks võivad olla kõrvalekalded GABA- ja dopamiinergilise süsteemi talitluses.
Also, as compared to wild-type mice, they displayed a much more prominent increase in the level of corticosterone in the circulating blood in response to acute saline injection, and they were unable to keep their blood glucose level under control in the glucose tolerance test. Wfs1-deficient mice had increased sensitivity to the anxiolytic effect of GABA A recep¬tor agonist diazepam.
Samuti suurenes neil tunduvalt enam, võrreldes metsik-tüüpi hiirtega, korikosterooni tase ringlevas veres peale füsioloogilise lahuse akuutset süstimist ning nad ei suuda kontrollida oma veresuhkru taset glükoosi tolerantsi testis.
Wfs1-deficient mice had lower expression level of Gabra1 and Gabra2 genes in the temporal and frontal lobes, brain structures involved in the regulation of negative emotions.
Neil oli vähenenud Gabra1 ja Gabra2 geenide eskpressioon oimusagaras ja otsmikukoores ehk ajustruktuurides, mis on seotud negatiivsete emotsioonide regulatsiooniga.
These decreased expression levels are probably related to hypersensitivity to the anxiolytic effect of diazepam observed in Wfs1-deficient mice.
See ekspressiooni langus on ilmselt seotud Wfs1 puudulikkusega hiirtel esineva ülitundlikkusega diasepaami ärevusvastase toime suhtes.
Apomorphine-induced motor stimulation was somewhat stronger in mutant mice, but in all genotypes apomorphine caused a similar decrease in dopamine turnover.
Apomorfiinist tingitud motoorika stimulatsioon oli mõnevõrra tugevam mutantsetel hiirtel, kuid apomorfiin põhjustas kõikidel genotüüpidel ühesugust dopamiini ringkäiku vähenemist, mille alusel võib väita, et Wfs1 geeni puudulikkus ei mõjusta dopamiini metabolismi dopamiini retseptorite vahendusel.
Also, in Wfs1 mice diazepam blocked characteristic vocalisations in a stressful situation.
Diasepaam kõrvaldas ka Wfs1 puudulikksuega hiirtele iseloomulikud häälitsemised stressogeenses situatsioonis.
Furthermore, mice lacking the wolframin protein had deviations in the function of the dopaminergic system.
Lisaks kõigele muule esinesid nendel hiirtel kõrvalekalded dopamiinergilise süsteemi funktsioonis.
Free notation software
Vabavaralised noodigraafikaprogrammid
This thesis describes how to create music with a notation software by using the example of MuseScore, currently the most popular free notation program.
Nii neile kui amatööridele peaks programm MuseScore olema meelepärane või vähemalt hea tasuta alternatiiv võimsamatele programmidele.
Notation software is used for creating sheet music.
Tööd saab kasutada endale meelepärase noodigraafikaprogrammi leidmiseks.
The software was described using the following: the different possibilities the programs had when it came to creating music notation (eg.
Kuigi ka paremal tasemel programmidel võib olla, puudusi oli siiski töös näha, et kõik noodigraafikaprogrammid ei ole omaduste poolest võrdsed ning mitmed neist ei sobi (või on raske kasutada) keerulisemate muusikateoste loomiseks.
The most common elements and possibilities of any notation software is the ability to enter notes, to edit these notes, to listen to the notation and print it out.
Ka peaks nootide sisestamine olema lihtne ja loogiline ning leiduma võimalus noodikirja loomise ajal ette mängida.
Following that are descriptions of fifteen different notation programs, divided into two groups – graphic and text-based.
Tekstipõhised noodigraafikaprogrammid on võimalustelt võrreldavad graafiliste programmidega.
Multiferroic is a material that is both ferromagnetic and ferroelectric, that is, polarizes in both magnetic and electric fields, and retains that polarization after removing the external field.
Multiferroid on selline materjal, mis on üheaegselt nii ferromagnetiline kui ka ferroelektriline, st polariseerub nii välises magnet- kui ka elektriväljas ning on võimeline mõlemat polarisatsiooni säilitama ka välise välja eemaldamisel.
Such a material could be used in novel nanoelectronics applications, such as memory devices or sensors.
Sellist materjali oleks võimalik kasutada uue põlvkonna nanoelektroonikas, näiteks mäluseadmete valmistamiseks.
It was concluded that although one cannot speak of ferromagnetism in the traditional sense, when thin metal oxide films are studied, but in certain cases, ferromagnetism may still arise from the defects of a material, such as oxygen vacancies.
Järeldati, et kuigi traditsioonilisest ferromagnetismist rääkimiseks ei ole nanoskaalas metalloksiidkilede puhul põhjust, siis teatud juhtudel võivad siiski defektid, nagu näiteks hapnikuvakantsid, materjali ferromagnetilist käitumist põhjustada.
Magnetic, electric and structural properties of atomic layer deposited zirconia-based nanolaminates and mixtures
Aatomkihtsadestatud tsirkooniumipõhiste nanolaminaatide ja segukilede magnetilised, elektrilised ja struktuursed omadused
It was known beforehand, from literature, that a material possessing ferromagnetic and ferroelectric behavior in the same sample in the same phase will be a difficult task.
Kirjandusallikate põhjal oli teada, et materjali valmistamine, mis oleks üheaegselt nii ferromagnetiline kui ka ferroelektriline, ei ole lihtne ülesanne.
The author believes such as case was found, when a defective material, which was found ferromagnetic in all cases, namely ZrO2, was mixed with a less defective material, HfO2, known already in literature to be ferroelectric in some cases.
Autori arvates tuvastati selline olukord, kui defektirohke ferromagnetiline ZrO2 segati vähem defektse materjaliga HfO2, mille puhul võis kirjandusele toetudes oodata ferroelektrilisust.
In various ZrO2-based thin films, it was shown that some films showed ferromagnetic hysteresis and some exhibited behavior resembling ferroelectric response.
Erinevates ZrO2 sisaldavates kiledes demonstreeriti osa kilede puhul ferromagnetilist hüstereesi ning osa käitus elektriväljas ferroelektrikule sarnaselt.
In one case, ferromagnetic and ferroelectric behavior were observed in the same material sample.
Ühel juhul tuvastati ferromagnetiline ja ferroelektriline polariseeritavus samas kilenäidises.
Atomic layer deposition was chosen to fabricate the films, because this is the method actually used in modern nanoelectronics to deposit ultrathin films, and the only method which can provide conformal films over a large substrate area and at the same time provide thickness control at the nanometer level.
Aatomkihtsadestamise meetod valiti, kuna see on ennast tõestanud, kui üks sobivamaid viise üliõhukeste tahkiskihtide valmistamiseks ühtlase paksuse ja koostisega üle suure pinna.
The main goal was to fabricate a multiferroic nanoscale film using atomic layer deposition.
Doktoritöös kasutati aatomkihtsadestamise meetodit, eesmärgiga valmistada multiferroidne nanoskaalas kile, ehk paarikümne nanomeetri paksune materjalikiht.
Although these defects make the detection of ferroelectricity harder, a reasonable trade-off can be found between enough defects to induce ferromagnetism and not so much to overwhelm the signs of ferroelectricity completely.
tasakaalupunkti piisava hulga defektide vahel, et saavutada ferromagnetiline polarisatsioon ja piisavalt vähese hulga defektide vahel, et ferroelektriline efekt ei jää veel täielikult piirpindadel tekkiva lekkevoolust tingitud polarisatsiooni varju.
This phenomenon has been observed in bulk materials and/or very low temperatures, but not in thin films and at room temperature, which are both necessary, if one wishes to consider an actual nanoelectronics application.
Nimetatud nähtusi on tuvastatud ühe materjali samas faasis ainult ülimadalatel temperatuuridel ja/või suurtes materjalitükkides.
Towards the understanding of the origin of human genetic variation in Eurasia: mtDNA haplogroup H in Caucasus
Inimese geneetilise varieeruvuse päritolu Euraasias: mtDNA haplogrupp H Kaukaasias
Young people of both genders at the ages from 8 to 35 years old.
Eksperimendis osales kokku 72 vastajat- noored mees- ja naissoost inimesed vanusega 8 kuni 35 eluaastani.
In future it is possible to study the SEF more thoroughly in formation of a "new" etiquette standard.
Edaspidi on võimalik veelgi põhjalikum KEV uurimine «uue» etiketinormi kujunemisel.
All of them are Mari and Estonian languages speakers with different social parameters.
Nad on kõik mari ja eesti keele kasutajad erinevates sotsiaalsetes parameetrites.
As research material we used the Mari and Estonian speech etiquette formulas, received from informants in four situations of communication: "communication with relatives, " "communication with friends", "communication with the older people and people that are higher in social scale" and "communication with teachers, doctors and salesmen".
Uurimistöö materjalina kasutati mari ja eesti kõneetiketi valemeid, mida saadi informantidelt nelja suhtlemisolukorra raames: «suhtlemine sugulastega», «suhtlemine sõpradega», «suhtlemine endast vanemate / kõrgema staatusega inimestega» ja «suhtlemine õpetajate, arstide ja müüjatega».
A change in the communicative situation (change of a listener) leads to a change of communication register.
Kui kommunikatiivne olukord muutub (muutub adressaat), siis toimub ka suhtlemisregistri muutus.
We examined about 2000 speech reactions in four thematic groups of the Mari and Estonian etiquette: GREETING, APOLOGY, GRATITUDE, GOODBYE.
Uuritud sai ligikaudu 2000 kõnereaktsiooni mari ja eesti kõneetiketti neljas temaatilises rühmas: TERVITAMINE, VABANDAMINE, TÄNUAVALDUS, HÜVASTIJÄTT.
In a speaker's mind the SEF are structured according to their belonging to a specific communication register in the framework of a thematic group, therefore, the use of the etiquette formulas more depends on a communicative situation rather than on social factors.
Kõneleja teadvuses KEV-id on struktureeritud vastavalt nende kuuluvusele teatavasse suhtlemisregistrisse temaatilise rühma raames, seega, etiketivalemite kasutamine sõltub suurel määral pigem kommunikatiivsest olukorrast, kui sotsiaalsetest faktoritest.
Now in linguistics there is a revival of interest in the problems of speech communication, especially in sociolinguistics, whose aim is to monitor and study how social element is developed in a language, in other words, as the facts of a language function in the specific socio-relevant conditions of verbal communication.
Praeguses keeleteaduses on näha järsku huvi elavnemist kõnesuhtlustemaatika vastu, eriti puudutab see sotsiolingvistikat, mille eesmärk on jälgida ja uurida seda, kuidas sotsiaalsus väljendub keeles ehk teisiti öeldes, kuidas keelelised faktid funktsioneerivad konkreetsetes sotsiaal-relevantsetes verbaalse suhtlemise tingimustes.
First of all, we are interested in how linguistic persona peculiarities (social characteristics of an individual) and the situation of communication (registers in thematic groups of SEF) influence the production of speech of a speaker and SEF usage frequency and variation.
Meid aga huvitab eelkõige see, kuidas mõjutavad indiviidi keelelised eripärad (indiviidi sotsiaalsed iseloomustused) ja suhtlemisolukord (registrid temaatilistes KEV gruppides) kõneleja kõnetoodangut, KEV-i kasutussagedust ja variatiivsust.
It makes a hypothesis: in different communicative situations a speaker uses certain speech units corresponding to the register specific for these communication conditions.
Püstitatakse hüpotees: erinevates kommunikatiivsetes olukordades kõneleja kasutab kindlaid kõneühikuid, mis vastavad iseloomulikule suhtlemistingimuste registrile.
Regarding the SEF in the aspect of standards and usage allowed us to suggest that a part of non-standardized SEF is able to become a codified rule in course of time.
KEV uurimine normi ja kasutustiheduse vaatevinklist lubab oletada, et osa mittenormatiivsetest KEV-idest on võimeline tulevikus kinnistuma kodifitseeritud normis.
However, before you exchange logical information, you are to make contact according to certain rules of communication and use of speech units.
Selleks, et asuda loogilise-sisulise informatsiooni vahetamise juurde, peavad nad astuma kõnekontakti, see aga toimub teatavate suhtlemisreeglite ja kõneühikute kasutamisreeglite järgi.
In the process of communication people give each other certain information, certain meanings, report something, stimulate to do something, ask about something - make certain speech actions.
Kommunikatsiooni käigus inimesed vahetavad teatud informatsiooni, erinevaid tähendusi, edastavad midagi, ärgitavad mingisugustele tegudele või küsivad millegi kohta nad sooritavad keeletoiminguid.
Research of speaking etiquette units in the sociolinguistic aspect is especially important at the moment, as the national speaking etiquette has been changing recently.
Sotsiolingvistilises vaatevinklis muutus kõneetiketi ühikute uurimine eriti aktuaalseks kaasajal, sest viimastel aastatel on märgata rahvusliku kõneetiketi aktiivse muutumise protsessi.
The research allowed us to develop a summary model of social factors influence on frequency and variation of the SEF of Mari and Estonian speakers in the four registers of communication, permitting not only to describe, but also to predict a language behavior of an individual.
Läbiviidud uurimuse tulemuseks on loodud koondmudel, mis näitab kuidas sotsiaalsed faktorid mõjutavad KEV tihedust ja varieeruvuselest mari ja eesti keele kõnelejate neljas suhtlemisregistris — see loob võimalusi mitte ainult kirjeldamiseks, vaid ka isiku keelelise käitumise prognoosimiseks.