natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Soil samples were compared with natural concentrations and rainwater and groundwater samples were also compared with set limits of government regulation for drinking water.
Pinnase proove võrreldi kloriidide looduslikult esineva foonikontsentratsioonidega ning sademevee ja põhjavee proove lisaks joogiveele ministri määrusega kehtestatud piirnormidega.
Potential environmental impact of chlorides used for road maintenance on Estonian national roads is not adequately investigated and according to that no limits for ensuring environmental safety are stated.
Teehooldel kasutatavate kloriidide mõju keskkonnale, sealhulgas põhjaveele ei ole Eesti riigimaanteedel piisavalt uuritud ja nenede kasutamisele ei ole keskkonnaohutuse tagamiseks piirmäärasid kehtestatud.
According to the authors conclusions no extra limits for using road salts are necessary at the moment, but sufficient reasons of observing soil, rainwater and groundwater in complex are justified.
Töö autori järelduste kohaselt pole olemasolevate andmete põhjal teehooldel kasutatavatele kloriididele lisapiirangute kehtestamine praegu vajalik, kuid piisavalt põhjendatud on teostada talvise teehoolduse üle täiustatud metoodikaga kompleksset seiret, jälgides kloriidide liikumist ühekorraga pinnases, sademevees ja maapinnalähedases põhjavees.
Estonian winters demand an effective and affordable means of de-icing roadways.
Talvised ilmastikutingimused nõuavad efektiivseid, kuid samas majanduslikult säästvaid meetmeid jää- ja lumetõrjeks, tagamaks sõiduohutust ja läbitavust.
Oilseed rape pests and their parasitoids in Estonia
Rapsi kahjurid ja nende parasitoidid Eestis
Nowadays it is very important not to spend too much energy for ensuring a comfortable and healthy indoor climate in the dwellings.
Tänapäeval on väga oluline, et ei kulutataks liigset energiat, et tagada eluruumides mugav ja tervislik sisekliima.
As a result, new and renovated buildings are subject to increasingly strict energy efficiency requirements.
Sellest tulenevalt esitatakse uutele ja renoveeritavatele hoonetele aina rangemaid energiatõhususe nõudeid.
In addition, a questionnaire was carried out among the building residents to determine the habits and satisfaction of the residents.
Lisaks sellele viidi läbi hooneelanike seas ankeetküsitlus, millega tehti kindlaks elanike harjumused ja rahulolu.
It is also possible to compare the results of this study with the different researches, where log and stone houses have been studied.
Samuti saab võrrelda töö tulemusi teiste läbiviidud uurimustöödega, kus on uuritud puit- ja kivimaju.
The indoor climate in the buildings was measured over a period of at least two months.
Korterites mõõdeti sisekliimat vähemalt kahe kuu pikkusel perioodil.
The average air temperature of the apartments during the measurement period was 21,6ºC, the average air humidity was 32,8% and the average moisture excess was 2,64 g/m3 .
Korterite keskmine õhutemperatuur mõõteperioodil oli 21,6ºC, keskmine õhuniiskus 32,8% ning keskmine niiskuskoormus 2,64 g/m3 .
Indoor thermography and airtightness with BlowerDoor device were measured in parallel.
Paralleelselt viidi läbi hoonesisene termografeerimine ning õhupidavus mõõtmine BlowerDoor seadmega.
The determination of the technical condition was carried out by visual inspection of the damages to the buildings and, according to the proportion of the cost of the building elements, the physical depreciation was given for the buildings as a whole.
Tehnilise seisukorra määramine viidi läbi visuaalsel teel, kus kaardistati hoonete kahjustused ning vastavalt konstruktiivelementide maksumuse osatähtsusele kogu hoonest, anti protsentuaalne füüsiline kulum kogu hoonele.
The aim of this thesis was to study technical conditions and building physics of timber frame buildings built during the First Republic of Estonia in 1918-1940 and to give the buildings possibilities for renovating to ensure better energy efficiency.
Antud lõputöö eesmärk oli uurida Eesti Vabariigi perioodil 1918-1940 ehitatud puitkarkasshoonete ehitustehnilist ja –füüsikalist seisukorda ning vastavalt sellele anda hoonetele renoveerimisvõimalusi, et tagada parem energiatõhusus.
In all the apartments, thermal bridges were identified, such as floor and outer wall joints, outer wall corners, ceiling and outer wall joints and recessed elements (cables, plugs, ceiling lightfixtures).
Kõikides korterites tuvastati külmasildasid, milleks olid põranda ja välisseina liited, välisseinte välisnurgad, vahelae ja välisseina liited, läbistused välispiiretes (laevalgustid, pistikud, kaablid) ja avatäited.
The average underpressure air leakage rate at 50 Pa was 11,95 m3 /(hm2 ).
Keskmine välispiirete õhulekkearv alarõhu tingimustes (50Pa juures) oli 11,95 m3 /(hm2 ).
Technical situation of timber frame dwellings built during the First Republic of Estonia (1918-1940) and possibilities for renovating
Eesti Vabariigi (1918-1940) ajal ehitatud puitkarkasselamute seisukord ning renoveerimisvõimalused
The technical condition of the buildings varied, where some buildings exhibited significantly greater physical wear and tear (e.g. fungal damage on the ground floor, cracks on the foundation, damage to the roof, etc.).
Hoonete tehniline seisukord oli varieeruv, kus osades hoonetes olid märgatavalt suuremad füüsilised kulumised (nt esimese korruse põrandal majavamm, soklil mõrad, madal soklipiir, kahjustused katusekattes jne).
In order to improve the thermal transmittance of the exterior walls, a 150mm thick insulation layer is sufficient, which gives an average calculated thermal transmittance of 0,175 W/(m2 K).
Hoonete välisseinte soojusläbivuse parandamiseks piisab 150mm paksusest soojustuskihist, millega saab keskmise arvutusliku soojusläbivuse väärtuse 0,175 W/(m2 K).
There was moderate risk of mold and condensation on thermal bridges.
Külmasildadel esines mõõdukas hallituse ja kondenseerumise oht.
In the course of this thesis, four residential buildings were studied.
Lõputöö käigus uuriti nelja elamut, kus viidi läbi ehitustehnilised ja ehitusfüüsikalised mõõtmised.
The average calculated thermal transmittance of the exterior walls of buildings is 0,57 W/(m2 K) and there is modarate risk of condensation of water vapor.
Hoonete välisseinte keskmine arvutuslik soojusläbivus on 0,57 W/(m2 K) ning esineb mõõdukas oht veeauru kondenseerumiseks (võttes arvesse kehtivaid norme ja standardeid).
As a result of this thesis, the technical condition and building physics of timber frame buildings built during the different time period can be compared.
Käesoleva lõputöö tulemusena saab võrrelda erinevatel ajastutel ehitatud puitkarkasselamute ehitustehnilist ja ehitusfüüsikalist seisukorda ning seejuures ideid renoveerimisvõimalusteks.
The material was filmed about 17 hours.
Materjali filmiti kokku ca. 17 tundi.
Work is based on the author´s observation and analysis.
Antud töö on valminud põhiliselt autori vaatluse ja analüüsi põhjal.
Analysis of harvester working time for example Ponsse Ergo
Harvesteri tööaja analüüs Ponsse Ergo näitel
Observations were in the forest by using videocamera and later data was analyzed in computer.
Vaatlused toimusid raielankidel, videokaamerat kasutades ning hiljem filmitut arvutis analüüsides.
The second chapter material and methods, describes studied harvester, harvester operator, cutting areas and how all research was conducted.
Teine peatükk materjalist ja metoodikast annab ülevaate uuritud harvesterist, masina operaatorist, töös uuritud raielankidest ning sellest, kuidas kogu uurimus läbi viidi.
Work gives author knowledge about future working on harvester or organizing harvester work.
Tööst saab teadmisi tulevikus metsamasinatel töötamisel või nende töö organiseerimisel ka autor.
Author wrote notes about hindrances of harvester work and operator comments.
Lisaks filmimisele pani autor kirja märkmeid harvesteri tööd raskendavatest teguritest ning operaatori tähelepanekuid.
Author think´s that work gives benefits for harvester operators and harvester holding companies.
Autori arvates saavad antud tööst kasu nii harvesteri operaatorid kui ka harvestere omavad ettevõtted.
The work cosists of three parts, the first chapter describes the constructional side of the harvester, and short overview of the harvester harvesting technology.
Esimeses peatükis kirjeldatakse harvesteri ehituslikku poolt ning raietehnoloogiat.
The thrid chapter gives overview working time in clear cutting and thinning areas and a reference to previous similar studies.
Töö kolmandas peatükis kajastatakse uurimuse käigus saadud tulemusi ning võrreldakse neid mõningate varasemalt läbi viidud uurimuste tulemustega.
Debarking of logs with a pressure washer
Palkide koorimine survepesuriga
As the logs originated from a 140-year-old stand, their bark was considerably thicker than of those normally used in the construction of buildings.
Töödeldavad palgid on pärit 140 aastasest puistust ning seetõttu on nende koor paksem kui palkidel, mida tavaliselt majade ehitusel kasutatakse.
The site of the study was Aarnamäe farmland in Nõo Rural Municipality, on which the 185 logs cut from a 0.6-ha stand near Võnnu Village in spring 2015 were piled.
Uurimustöö objekt asub Nõo vallas Aarnamäe talu krundil, kuhu ladustatud 200 palki on lõigatud Võnnu alevikus asuvalt 0,6 hektari suuruselt puistult 2015 aasta kevadel.
The objective of the present study was to compare different debarking methods to determine the optimal one in terms of labour and cost efficiency.
Uurimuse eesmärgiks oli võrrelda erinevaid töömeetodeid, et leida optimaalne lahendus, mis oleks soodsaim arvestades tööjõu ja raha kulu.
Debarking spruce and pine logs is a process that needs to be performed to prepare the material for subsequent use in constructing roundwood buildings.
Kuuse- ja männipalkide koorimine on tööprotsess, mis tuleb läbida selleks, et palke oleks võimalik kasutada ümarpalgist hoonete ehitusel.
The study was conducted over a two-month period, which provided additional information on loss of efficiency due to decreasing bark moisture levels.
Uurimus on tehtud 2 kuu vältel, mis toob samuti välja tootlikkuse langemise koore niiskusesisalduse langedes.
Each log was measured for its length, bark thickness and diameter at either end.
Igal palgil on mõõdetud mõlema otsa diameeter, koorepaksus ja palgi pikkus.
While the pressure washer required extra time for filling up the water and fuel tanks, it ultimately exhibited a threefold superior efficiency per workday notwithstanding the accompanying financial costs.
Survepesuriga kulus küll aega veemahutite täitmisele ja masinate tankimisele, aga lõpptulemus näitab, et maha arvestades lisanduvad rahalised kulutused on pesuriga töötades tootlikus tööpäeva lõikes 3 korda suurem.
The difference was particularly marked in the case of knotty spruce logs, where the drawknife occasionally proved ineffective.
Eriti suur vahe tuleb oksliku kuusepalgi koorimisel, kus liimeister kohati koort eemaldada ei suudagi.
The study demonstrated a huge difference in debarking speed at the bole side of the logs with a bark thickness of up to 40 mm.
Antud uurimus toob eriti hästi välja töö kiiruste erinevuse palkide tüveotstel, kus koore paksus ületab 40 mm. Tulemustest selgus, et survepesuriga koorimisel kulus aega keskmiselt 3 korda vähem, kui liimeistriga.
The time spent on turning the logs is presented as a separate item.
Eraldi on välja toodud palkide liigutamiseks kuluv aeg.
The comparison involved two debarking tools – a drawknife and an industrial pressure washer – used on 185 logs differing in length, bark thickness and diameter.
Võrreldavuse saavutamiseks kasutati koorimisel kahte töövahendit – liimeister ja tööstuslik survepesur.
The amounts of water, fuel and time consumed during the debarking process were measured individually for each log.
Töö käigus mõõdeti iga palgi koorimiseks kuluv aeg, vee- ja kütusekulu.
Researching for this work, author has used experience-based literature and freeware databases, which gave the opportunity to learn from mistakes of others and helped to find out approximate investment cost for possible solutions.
Töö koostamisel on kasutatud kogemuspõhist kirjandust ja vabavaralisi andmebaase, mis andsid võimaluse õppida teiste vigadest ja andsid aimu ligilähedasest investeeringu suurusest.
Present research was actuated from practical motivation to find out options for reaching nearly zero-energy efficiency goals in 114 years old completely renovated farm living house and gaining its energy needs out of local renewable sources.
Käesolev töö on ajendatud praktilisest soovist saada teadma 114 aasta vanuse talumaja energiatõhusus ja selle parendamise võimalustest niivõrd, et see vastaks tänapäevastele liginullenergia normidele, tootes ise lokaalsetest taastuvatest energiaallikatest elektrit.
Options for Peedi Farm Living House Nearly Zero- Energy Solutions
Peedi taluelamu liginullenergiahooneks muutmise võimalused
Likewise to find out dispersed energy production solutions in Estonian climate conditions and desired to contribute to progression of using renewable energy solutions, with the intention to decrease pollution of carbon dioxide conditioned from energy produce by burning fossil fuels.
Eesmärk on saada tundma hajaenergeetika võimalusi Eesti tingimustes, mida rakendades anda omapoolne panus taastuvenergeetiliste trendide jätkuvale kasvule, vähendamaks fossiilsete kütuste põletamist ja sellest tulenevate kahjulike heitmete hulka.
The aim of this research is to find energetical weakspots of the house, with the intention to improve them, and to get overview of local renewable energy production solutions, their profit and performance conditions by choosing the most optimal solution for mikro-producing for providing energy supply for living house of Peedi farm.
Uuritud on päikese-, tuule- ja puugaasienergia kasutusvõimalusi, tehnoloogiate tootlikust ja kasutustingimusi valimaks optimaalseim lahendus Viljandimaal paikneva Peedi talu eluhoone tarbeks elektrienergia tootmiseks.
After analysis, author concludes that if there is a will to invest more into technical solutions, it is very much possible to reach efficiency which accords to nearly zero-energy terms.
Tulemina on järeldatud, et kui on valmidus edasisteks investeeringuiks, on Peedi talu energiatarve võimalik viia liginullenergia normidele vastavaks.
Author concludes that conditions of Estonian inland offers low perspective for using small wind turbines and the most convenient way to produce renewable energy locally is using solar panels.
Töös järeldub väiketuulikute sisemaa tingimustes kasutamise madal perspektiivitus, puugaasi potentsiaal Peedi talus ja päikesepaneelide kasutus, saamaks tootlikuse ja investeeringu optimaalseimat suhet uuritaval objektil.
This thesis compares the data of the years 2012‒2019.
Töös kasutatakse 2012.–2019.
The increased variability of yield in the conventional system could be due to the climatic impact on the availability of mineral nitrogen fertiliser in the booting stage of plants, which significantly affects the number of productive shoots and therefore also affecting the wheat yield.
Saagi suurem varieeruvus tavasüsteemis võis olla tingitud ilmastiku mõjust mineraalse lämmastikväetise kättesaadavusele taimede võrsumisfaasis, mis mõjutab olulisel määral produktiivvõrsete arvukust ja seeläbi ka saagikust.
The conventional system used variants N50, N100, N150 where in addition to legume crops mineral nitrogen was also added.
Tavasüsteemi variandid N50, N100, N150 said lisaks liblikõielistele ka mineraallämmastikku.
Distribution of nitrogen fertiliser increased gluten content in the grains.
Lämmastikväetise jaotatult andmine suurendas gluteeni sisaldust terades.
The farming system and the fertiliser affected the thousand kernel weight significantly, whereas the analysis of probability showed, that plants grown in organic farming had 1000 kernel weight averagely 3.55 g lower than that in conventional farming.
Viljelusviis ja väetisvariant mõjutasid 1000 tera massi usutaval määral, kusjuures tõenäosusanalüüs näitas, et mahesüsteemis kasvanud taimede 1000 tera mass on tõenäoliselt keskmiselt 3,55 grammi väikse kui tavasüsteemi taimedel.
The organic system used variants Org I, Org II and Org III where the sources of nitrogen were legumes fixing atmospheric nitrogen, winter cover crops and farm manure.
Mahesüsteemi variandid olid Org I, Org II, Org III, kus lämmastiku allikaks olid liblikõieliste poolt sümbiootiliselt seotud õhulämmastik, talviste vahekultuuride poolt seotud lämmastik ja sõnnik.
The aim of this bachelor's thesis is to identify the effect of conventional and organic farming on the stability, quantity and quality of winter wheat yields.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada tava- ja maheviljelusviisi mõju talinisu terasaagi stabiilsusele, suurusele ning kvaliteedile.
According to the coefficient of variation, the average variability of the yield in the test years was lower in the organic system (24‒28%).
Terasaagi varieeruvus katseaastate keskmisena oli variatsioonikoefitsiendi järgi väiksem mahesüsteemis (24‒28%).
The effect of farming systems and weather conditions on the yield stability of winter wheat
Viljelusviisi ja ilmaolude mõju talinisu saagi stabiilsusele
Systematic block system in four replicates was used in this experiment.
Katse rajati süstemaatilise plokksüsteemina neljas korduses.
The analysis showed that the weather conditions of the test year (74%) had the highest impact on the Falling Number.
Katses mõjutas talinisu langemisarvu dispersioonanalüüsi andmetel uuritud faktoritest kõige enam katseaasta ilmastik (74%).
The field trial was created in 2008 on the experimental field in Eerika at the Estonian University of Life Sciences to compare the organic and conventional farmings.
Eesti Maaülikooli katsepõllule Eerikale loodi 2008. aastal mahe- ja tavatootmist võrdlev pikaajaline katse.
The cooperation between the state and local governments has to be continual and constructive.
Riigi ja omavalitsuste koostöö turismisektoris peab olema pidev ja konstruktiivne.
Estonian area and distances are small enough for man to move away for better life conditions.
Eesti pindala ning vahemaad on piisavalt väikesed, et konkreetses asustusüksuses elav inimene paremate elutingimuste nimel ära koliks.
Dealing with focused place - marketing ( the specific point of place - marketing ) it became evident that people who are not closely related with tourism sphere do not understand why would state support tourism business.
Käsitleti ka kohaturunduse spetsiifilisemat punkti nagu sihtkohaturundus ning leiti, et inimesed, kes turismivaldkonnaga pole väga tihedalt seotud, ei mõista, miks riik peaks turismisektorit subsideerima.
At the same time the distances are too long for tourists to prefer one region to another because of better attractions.
Samas jällegi piisavalt pikad, et turist, kes on Eestit külastamas, eelistaks ühe piirkonna külastamist teisele põhjusel, et mõnel asulal on pakkuda paremaid turismiatraktsioone kui teisel.
Having information about weak and strong sides in local tourism activities, the local government is more able to influence tourism involved aspects and make investments where it is most needed.
Teades piirkonna tugevaid ja nõrku külgi suudab omavalitsus paremini turundada neid aspekte, mis turiste meelitaks ning panustada nendesse kohtadesse, mis vajaksid rohkem arendamist.
Generally people are content with their lives in the commune although there are still some unused possibilities connected with Võhandu river.
Üldiselt ollakse eluga Räpinas rahul ning arvatakse, et vald jätab kasutamata oma looduslikke võimalusi, mida pakub näiteks Võhandu jõgi.
Place - marketing and tourism - oriented approach in Räpina commune 1999 - 2012.
Kohaturundus ja turismisektorile suunatud lähenemine Räpina vallas 1999-2012- areng, probleemkohad ja perspektiivid
Every local government has an essential role in increasing tourism - oriented activities and stopping local people`s emigration.
Haldusreformi taustal on igal omavalitsusel oluline roll panustada nii turistide osakaalu tõstmisse kui ka kohalike elanike väljarände peatamisesse.
During theoretical analysis of the current research was cleared up the nature and importance of place - marketing for local government.
Käesoleva bakalaureusetöö teoreetilise analüüsi käigus selgitati välja, mida endas konkreetsemalt kohaturunduse olemus tähendab ning miks see on ühe omavalitsuse jaoks oluline.
In general we can declare that during the period 1999 - 2012 thanks to the place - marketing strategy the tourism sphere in Räpina commune has been developed quite positively and the process is still carried on in the same direction.
Lähtuvalt töö eesmärgist hinnata Räpina valla turismisektorit perioodil 1999-2012 võib öelda, et Räpina on tänu kohaturunduse strateegiale leidnud oma piirkonna võimalused ning murekohad.
Based on theoretical approach and questioning results it turned out that the biggest problem in Räpina commune is emigration of young people.
Tuginedes nii teoreetilisele käsitlusele kui autori pool läbiviidud küsimustikule selgus, et Räpina suurimaks probleemkohaks peetakse noorte lahkumist linnast ning viimase kümne aasta arengukohaks on nii Räpinasse hotelli ehitamine kui ka kergliiklusteede rajamine.
The existing place - marketing strategy is one of the most essential analysis aspects on regional problems and development.
Piirkonna arengu ja probleemkohtade üheks oluliseks analüüsiaspektiks on kohaturunduse strateegia olemasolu.
The primary task for state authorities nowadays is to determine the bottlenecks and developmental potential regionally in cooperation with enterprisers and representatives of local or regional tourism sphere to create common programme of activities.
Räpina vald on väheseid asustusüksusi, kes on loonud kohaturunduse strateegia ning see annab kindlasti suure eelise teiste piirkondade ees nii olemasolevate turismiobjektide turundamisel kui probleemkohtade arendamisel.
The use of different fuels in engines affects their combustion process and efficiency.
Erinevate kütuste kasutamine mootorites mõjutavad nende põlemisprotsessi ja efektiivsust.
To this end, the following tasks have been set: to provide an overview of the working principle and combustion process of a diesel engine, alternative fuels used in a diesel engine and their use, to develop a methodology for analyzing the combustion process and to analyze the results of test measurements.
Selleks on püstitatud järgnevad ülesanded: anda ülevaade diiselmootori tööpõhimõttest ja põlemisprotsessist, diiselmootoris kasutatavatest alternatiivkütustest ja nende kasutamisest, välja töötada metoodika põlemisprotsessi analüüsimiseks ning analüüsida katsemõõtmistest saadud tulemusi.
Measurements were made at engine speed of 2300 rpm and loads of 10%, 50%, 75% and 100%, and the parameters measured were combustion pressure, fuel consumption and torque.
Mõõtmised on tehtud mootori kiirusel 2300 p/min ja koormustel 10%, 50%, 75% ja 100% ning mõõdetavateks parameetriteks olid põlemisrõhk, kütusekulu ja pöördemoment.
From the results of the study it can be concluded, that the use of gaseous fuels in parallel with diesel fuel increases the ignition delay, and the combustion efficiency is lower than with pure diesel fuel except at 100% load.
Uuringu tulemustest selgus, et gaaskütuste kasutamine paralleelselt diislikütusega suurendab süüteviivist, samuti on põlemisefektiivsus väiksem kui puhta diislikütusega v.a 100% koormusel.
HVO fuel has a significantly lower ignition delay than diesel fuel and the combustion process is faster.
HVO kütusel on süüteviivis oluliselt väiksem kui diislikütusel ja põlemisprotsess on kiirem.
The combustion pressure is higher with CNG and LPG than with pure diesel fuel.
Põlemisrõhk on CNG ja LPG kasutamisel suurem kui puhtal diislikütusel.
The trend toward using alternative fuels has increased worldwide, such as first-generation biodiesel (FAME) and second generation biodiesel (HVO) and also gaseous fuels CNG and LPG.
Maailmas on hakatud rohkem kasutama alternatiivseid kütuseid, et vähendada keskkonna saastumist, näiteks esimese põlvkonna biodiislikütust (FAME) ja teise põlvkonna biodiislikütust (HVO), ühtlasi ka gaaskütuseid (CNG ja LPG).