natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Hiiumaa the correlation was strongest with the cropping area of winter rye (rs = 0.58, p < 0.05, n = 21) and winter wheat (rs = 0.58, p < 0.05, n = 21) and in Matsalu with the cropping area of all cereals combined (rs = 0.56, p < 0.05, n = 28).
Järgneva uuringuga leiti statistiliselt olulisi korrelatsioone teatavate põllukultuuride külvipindade ja sügisel Eestis peatuvate sookurgede loendusandmete vahel, kusjuures Hiiumaal oli nimetatud seos kõige tugevam talirukki (rs = 0,58, p < 0,05, n = 21) ja talinisu (rs = 0,58, p < 0,05, n = 21) külvipindadega ning Matsalus kõigi teraviljade (rs = 0,56, p < 0,05, n = 28) koondkülvipinnaga.
From 1956 to 1998 the area of agricultural lands decreased mainly because of semi-natural grasslands by approximately 43%, and the area of forests increased by approximately 44%.
Ajavahemikul 1956–1984 vähenes põllumajandusmaa valdavalt looduslikku tüüpi rohumaade arvel kokku umbes 43%, samal ajal suurenes metsade pindala umbes 44%.
Then correlations between land use change and biota were also studied from the viewpoint of bioindication.
Maakasutusmuutuste ja elustiku vahelisi seoseid uuriti ka bioindikatsiooni aspektist.
Land use changes have substantial impact on rural landscape and biological diversity.
Maakasutusmuutustel on oluline mõju maapiirkondade maastikulisele ja bioloogilisele mitmekesisusele.
The remarkable changes in agricultural land use intensity, which included a sharp decline in the 1990s and a remarkable revival since 2000, have not yet caused any significant changes in developed simplified landscape pattern.
Järgnevad suured muutused põllumajandusmaa kasutuses: järsk vähenemine 1990. ja elavnemine 2000. aastatel ei ole seevastu toonud kaasa suuri muutusi juba väljakujunenud lihtsustunud maastikumustris.
The patterns of monitoring networks were studied by neighbourhood analysis, characterised by the nearest neighbourhood index and Ripley’s K-function, and the density analysis in the search radius of 50 km.
Seirevõrgustike ruumilist paiknemist iseloomustati ka naabrusanalüüsi, s.o lähimnaabruse indeksi ja Ripley K-funktsiooni ning tihedusnäitajate abil.
The disappearance of traditional land use patterns and the sharp decline in half-open farmlands has decreased the spread of species-rich habitats; however, the huge agricultural areas (cultivated grasslands and cereal fields) have become important feeding and staging habitats for migrating birds.
Traditsioonilise maakasutusmustri kadumine ja poolavatud põllumajandusmaade oluline vähenemine on kahandanud liigirikaste elupaigatüüpide levimust, samas on suured põllumassiivid saanud tähtsaks toitumis- ja peatuspaigaks paljudele läbirändavatele linnuliikidele.
The study found statistically significant (p < 0.05) differences in the hydrolytical activity of the microbial community between Palamuse (intensive) and Saaremaa (extensive) pilot areas.
Juhtuuring tuvastas statistiliselt olulise (p < 0,05) erinevuse mullamikroobide hüdrolüütilises aktiivsuses intensiivselt ja ekstensiivselt majandatud katsealade vahel.
The greatest change in landscape pattern took place by the 1980s as a result of the intensification of farming, land reclamation and marginalisation.
Suurim muutus maastikumustris leidis aset juba 1980. aastateks, peamiselt uute intensiivseks põllumajanduseks sobivate maade raadamise ja sobimatute marginaliseerimise tõttu.
The correlation between the agricultural land use dynamics and biota is analysed from both ecological aspects, i.e., how the land use changes in recent decades have influenced the local numbers and distribution of autumn staging Eurasian Cranes (Grus grus) in Estonia, and, from the viewpoint of bioindication, i.e., whether certain soil bioindicators can be used for evaluating the effectiveness of agri-environmental (AE) measures as well as the level of human pressure at field level.
Käsitlemist leiavad ka põllumajandusliku maakasutuse ja elustiku vahelised seosed, s.o viimaste aastakümnete maakasutusmuutuste mõju sügisesel läbirändel Eestis peatuvate sookurgede (Grus grus) arvukusele ja mulla bioindikaatorite sobivus põllumajandus- ja keskkonnameetmete tõhususe ning inimmõju taseme hindamiseks.
The thesis analyses the changes in rural landscapes that have occurred in Hiiumaa since 1950s focusing, in particular, on the transformation of open and half-open semi-natural farmlands.
Käesolev doktoritöö analüüsib viimasel poolsajandil (1956–2005) Hiiumaa põllumajandusmaastikus toimunud muutusi, keskendudes eeskätt muutustele avatud ja poolavatud maakattetüüpides.
For improvement the monitoring concept for agricultural landscapes and for integrating complementary monitoring data, the distribution of different independently developed topic-based monitoring networks were analysed by Estonian landscape regions, CORINE land cover classes and soil types.
Põllumajandusmaastiku seirekontseptsiooni arendamiseks ja sellesse täiendavate seireandmete lõimimiseks analüüsiti Eesti teemapõhiste seireprogrammide andmestiku territoriaalset jaotumist erinevate maastikutunnuste, näiteks Eesti maastikurajoonide, CORINE maakattetüüpide ja mullatüüpide järgi.
The area of half-open land use types, such as grasslands and pastures that were sparsely covered with trees and shrubs, decreased significantly by more than 10 times from 1956 to 1984.
Kui 1956. aastal olid poolavatud põllumajandusmaad, s.o nii puude kui ka põõsastega hajusalt kaetud heina- ja karjamaad levinud kokku 7492 hektaril, siis 1984. aastaks oli taoliste maade pindala kahanenud enam kui kümme korda 695 hektarile.
For instance, by 1998, only approximately 3% of pastures and 12% of grasslands that were present in 1956 were maintained and classified as open grasslands.
Näiteks 1956. aasta heina- ja karjamaadest oli 1998. aastaks üle poole kaetud metsaga, kusjuures ainult 3% karjamaadest ja 12% heinamaadest olid säilitanud oma varasema ülesande.
The study also enabled to analyse the changes in wooded meadows and pastures.
Valitud metoodika võimaldas kaudselt hinnata ka muutusi liigirikaste puisniitude ja -karjamaade levimuses.
The study demonstrated that the short-term application of AE measures cannot have significant effects on soil biota, but the soil biota indicators could have considerable potential as early indicators of soil degradation or improvement when integrated in long-term monitoring programs of agricultural landscapes.
Uuring näitas, et põllu tasemel võivad mulla teatud bioindikaatorid (vihmaussikoosluste parameetrid ja mullamikroobide hüdrolüütiline aktiivsus) anda tähtsat teavet mulla seisundi ja inimmõju kohta, kui need on lõimitud pikaajalisse põllumajandusmaastike seiresse.
The simplification of land use patterns has controversial impacts to biota.
Maastikumuutuste mõju elustikule on vastuoluline.
The pilot project, that was performed for testing the effects of AE measures to soil biota, could not detect statistically significant differences between the AE pilot areas and their reference areas in the same regions.
Katseprojekt, mis viidi läbi põllumajandus- ja -keskkonnameetmete mõju uurimiseks mullaelustikule, ei tuvastanud statistiliselt olulisi erinevusi katsealade ja võrdlusalade vahel ning näitas ilmekalt, et lühiajaline põllumajandus- ja keskkonnameetmete rakendamine ei avalda mullaelustikule suurt mõju.
The detailed spatial land use analysis in Hiiumaa enabled the exploration of the transformation of the former diverse and mosaic land use patterns that are characteristic of extensive agriculture to more uniform patterns of intensive agriculture.
Detailne maastikuanalüüs võimaldas uurida traditsioonilise, s.o ekstensiivsele põllumajandusele iseloomuliku mitmekesise ja mosaiikse maakasutusmustri olulist lihtsustumist ning polariseerumist Hiiumaal.
The study enabled to elucidate the origin of the larger ameliorated field systems and to track the transformation of the once widespread open and half-open semi-natural grasslands to forests and other land use types.
Uuring aitas selgitada praeguste põllumassiivide päritolu ning kunagi laialt levinud heina- ja karjamaadega toimunut.
In addition, the spatial distribution of topic-based monitoring networks is analysed to combine and integrate data from different monitoring sets and to achieve more coherent geographical coverage of monitoring data for the surveillance of agricultural landscapes.
Põllumajandusmaastiku seirekontseptsiooni ja -võrgustiku arendamiseks ning täiendavate seireandmete lõimimiseks analüüsiti Eesti teemapõhiste seireprogrammide andmestike territoriaalset jaotumust erinevate maastikutunnuste järgi.
The detection of land use change and its interactions with biota in Estonian rural landscapes
Maakasutusmuutuste mõju maapiirkondade maastikulisele ja bioloogilisele mitmekesisusele
The slight increase from 1984 to 1998 is most likely related to the abandonment of agricultural areas.
1998. aastaks oli poolavatud alade pindala suurenenud 1072 hektarile, kuid seda peamiselt hüljatud põllumajandusmaade renaturaliseerimise arvelt.
The author comes to a conclusion that all the indicators of profitability are closely related, as well as the relationship between the majority of the demand-side indicators.
Tööst järeldub, et tihedalt on omavahel seotud kõik rentaabluse näitajad ja samuti on omavahel seotud enamus nõudluspoolsetest näitajatest.
Demand-side influences on cost-effectiveness of electrical installation companies in Estonia on an example of Taa Elekter
Nõudlust kujundavate tegurite mõju elektriinstallatsioonidega tegelevate ettevõtete rentaablusele Eestis OÜ Taa Elektri näitel
The author considers the years 2005-2010 being very good to analyze the aforementioned factors, because the economy peaked in the 2007. and the recession reached its bottom in the 2009.
Aastad 2005-2010 olid analüüsimiseks väga hea vahemik, kuna sinna vahemikku jäi majanduse nii haripunkt 2007. aastal kui ka madalseis 2009. aastal.
The author understands that the Bachelor's thesis does not provide neither perfect nor final settlement, but he hopes that the empirical analysis based on the research conducted on TAA Elekter helps its management to understand the company's current market leadership position and focus on business development.
Kindlasti ei ole käesoleva bakalaureusetöö näol tegu lõpliku ja täiusliku lahendiga, kuid uuringu põhjal tehtud analüüsid aitavad OÜ TAA Elektri juhtkonnal paremini mõista turu praegust seisu ja tähelepanu pöörata ettevõtte arengule.
The aforementioned results were found by using a method of graphical analysis.
Seoste leidmiseks kasutati graafilist analüüsi.
The aforementioned statement is explained by the fact that the company has been performing well on the market for a very long time, has a well-established customer base and its competitors in the immediate area are 55 either few or very small.
Konkurentsi eelis tuleneb sellest, et näiteettevõte on turul tegutsenud väga pikalt, tal on välja kujunenud oma klientuur ning lähiümbruses on konkurents väike.
The theoretical part both explores the different possibilities for evaluating the success of the company and explains about the viability of various parameters that are used to interpret the empiric results.
Selleks vaadeldi töö teoreetilises osas erinevaid ettevõtte edukuse hindamise võimalusi, millest tutvustati lähemalt erinevaid rentaabluse näitajaid, mida töös kasutati.
The main purpose of this Bachelor's thesis is to examine the impact of factors that shape the demand for electrical installation in dealing with corporate profitability during 2005-2010.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks püstitas autor uurida nõudlus kujundavate tegurite mõju elektriinstallatsioonidega tegelevate ettevõtete rentaablusele Eestis aastatel 2005-2010.
The author could not find a strong effect on the factors determining the demand for electrical installation companies that were engaged in profitability in the years 2005-2010.
Käeolevas bakalaureusetöös autor ei leidnud nõudlust kujundavate tegurite tugevat mõju elektriinstallatsioonidega tegelevate ettevõtete rentaablusele Eestis aastatel 2005-2010.
This part of current thesis elucidates, that in order to thoroughly investigate and analyse the factors that shape the demand, the author had to define the meaning of demand and explain, what are the common factors that shape it.
Et uurida nõudlust kujundavate tegurite mõju, tuli selgeks teha, mis nõudlus on ja millised on nõudlust kujundavad tegurid.
The author comes to the conclusion that in Jõgeva county, the company used for empiric analysis, TAA Elekter has quite strong competitive advantages.
Töö teises osas sai antud ülevaade näiteettevõttest ja teda ümbritsevast turust, millest selgus, et OÜ TAA Elektril on Jõgeva maakonnas päris tugev konkurentsi eelis.
However, this does not mean that one can come to a conclusion that the demand for electrical installation did not have any effect on the enterprises involved: the author believes that it most certainly did, claiming that all the demand factors are interdependent and influence each other, which ultimately affect the profitability of the business and the success rate.
Antud uurimustöös selgus, et nõudluse üksikud tegurid ei mõjuta tugevalt rentaabluse näitajaid, mille kohaselt saaks väita, et vararentaabluse järsk tõus on tingitud just sissetulekute suurenemisest.
However, the author also states, that in the scale of The Republic of Estonia, the company (consisting only of 13 employees), however successful on regional area, is very small and if sustainable development does not occur, it might lose its customers to larger companies.
Kuna OÜ TAA Elekter oma 13. töötajaga ei ole suur ettevõte, siis olemasolev kohalik konkurentsieelis erilist rolli ei mängi.
The second part also analyses the indicators of profitability and the demand-side factors and their inter-relationships.
Vaid tõusu põhjuseks on nõudluspoolsete tegurite koosmõju.
This subject has been researched quite scarcely before in Estonia.
Varasemalt on Eestis antud teemat uuritud vähesel määral.
Within the research framework, fruits were harvested on 02.09.2016 and on 07.10.2016 from three different species of hawthorns: Hairy hawthorn (Crataegus submollis), Arnold hawthorn (Crataegus arnoldiana), and Douglas hawthorn (Crataegus douglasii).
Käesoleva töö raames korjati kolmelt erinevalt liigilt: Karvane viirpuu (Crataegus submollis), Arnoldi viirpuu (Crataegus arnoldiana), Douglase viirpuu (Crataegus douglasii)) viljad kuupäevadel 02.09.2016 ja 07.10.2016.
To be able to give better recommendations regarding the various species that are worth growing in Estonia, and what is their optimum harvest time, a wide-range study should be conducted, where more hawthorn species are handled and their fruits harvested at various stages of ripeness for analysis.
Selleks, et anda täpsemaid soovitusi liikide kohta mida tasub Eestis kasvatada ja nende õige koristusaja kohta, tuleks läbi viia laiapõhjalisem uuring milles käsitletakse rohkem viirpuu liike millelt korjatakse erinevas küpsusastmes vilju analüüsimiseks.
The harvested fruits were weighed, % of solids was determined, and the proportion of seeds was calculated.
Korjatud viljad kaaluti, määrati kuivaine % ja arvutati seemnete osakaal.
Properties and uses of fruits of various hawthorn (Crataegus L.) species
Viirpuu (Crataegus L.) liikide viljade omadused ja kasutamine
When it comes to the fruit juice, the content of solids, pH, and % of acidity was determined.
Viljade mahlast määrati mahla kuivaine sisaldus, pH ja orgaaniliste hapete %.
This research thesis describes the properties of hawthorn fruits grown in Estonia, and demonstrates the uses of hawthorns so far in Estonia.
Uurimustöö kirjeldab Eestis kasvanud viirpuu viljade omadusi ning seda kuidas Eestis seni on viirpuud kasutatud.
The results demonstrated that most characteristics differed based on the harvest times of the hawthorn fruits.
Tulemuseks saadi, et enamus määratud karakteristikutest erinesid sõltuvalt viirpuu viljade koristusajast.
The purpose of this research thesis is to give an overview of the various properties of fruits from several hawthorn tree species grown in Estonia.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on anda ülevaade Eestis kasvavate viirpuu liikide viljade omadustest.
To achieve this objective, the following tasks are raised: 1.
Eesmärgi saavutamiseks püstitasin järgnevad ülesanded: 1.
Thesis brings out and analyses various technologies like stock management, feeding and manure handling, which are based on the owner wishes as well as variety of literary sources.
Lõputöös on välja toodud ning analüüsitud erinevaid loomapidamis-, söötmis- ja sõnnikutehnoloogiaid, mille aluseks on võetud nii omanike soovid kui ka erinevad kirjandusallikad.
The thesis aim is to compose technical reconstruction project of the existing barn to the 470 – seat heifer barn and find solutions to simplify work in barn.
Lõputöö eesmärgiks on koostada tehnoloogiaprojekt olemasoleva lauda rekonstrueerimiseks 470–kohaliseks noorloomalaudaks ning leida lahendusi tööde lihtsustamiseks laudas.
The thesis gives overview of the history of cattle farming and introduces cattle barn technology.
Töös antakse ülevaade veisekasvatuse ajaloost ning tutvutakse noorkarjalauda tehnoloogiat.
Young cattle barn reconstruction technology project for Muuga PM OÜ
Muuga PM OÜ veisefarmi noorkarjalauda rekonstrueerimise tehnoloogia projekt
Compose the technical project for young calf barn.
Noorloomalauda tehnoloogilise projekti koostamine.
Provide current overview of young cattle rearing in the company Muuga PM OÜ 2.
Anda ülevaade Muuga PM OÜ noorkarja kasvatamise hetkeseisust.
Agro- economical analysis of farm OÜ Tulevik 2007-2011
OÜ Tulevik agromajanduslik analüüs aastatel 2007-2011
The aim has been to find out the most efficient production activities and to make suggestions for further development and maximization of profit.
Eesmärgiks oli välja selgitada ettevõttes kõige tulusamad tootmistegevused ja anda soovitusi edasisiseks arenguks ning kasumi maksimeerimiseks.
Analyzed soil data are originating from spring of 2010 and digital soil map of Estonian Land Borad Geoportal was used.
Ettevõtte mullastiku andmete ülevaate andmiseks on kasutatud 2010 aasta kevadel võetud mullaproovide analüüside tulemusi ja digitaalseid mullakaarte Maa-ameti geoportaalist.
The enterprise’s economic principle has always been to produce high quality fodder for cattle breeding with minimal costs, which gives higher profit for the enterprise.
Majanduslikust seisukohast on ettevõtte taimekasvatuses püütud toota võimalikult minimaalsete kulutustega kvaliteetseid põhisöötasid loomakasvatuseks, mis omakorda annab firmale suurema kasumi
In the future it is advisable to increase the area of enterprise’s own land, this way there will be no need to buy extra fodder for cattle.
Tuleviku perspektiivis soovitaksin suurendada ettevõtte omandis olevat maafondi, et ei oleks vajadust osta lisaks põhisöötasid loomakasvatuseks.
The present baccalaureate thesis gives a joint overview of the exisiting resources and the production activites from 2007 to 2011 of the enterprise OÜ Tulevik.
Käesolev bakalaureusetöö annab ühtse ülevaate OÜ Tulevik olemasolevatest ressurssidest ja 2007 - 2011 aasta tootmistegevusest.
Efficiency of using different resources and business development opportunities were analyzed and recommendations were made for optimal decision making in the future.
Kogutud andmete töötlemisel ja ühildamisel on loodud ühtne andmebaas, mille alusel on võimalik analüüsida erinevate ressursside kasutamise efektiivust ja ettevõtte arenguvõimalusi, samuti anda soovitusi optimaalsete otsuste tegemiseks tulevikus.
According to the agronomical principles, crop production by OÜ Tulevik in the period of 2007- 2011 has been assessed as good.
Aastatel 2007 - 2011 on OÜ Tuleviku kultuuride kasvatamine agronoomilistel põhimõtetel hinnang hea.
A thesis is based on the data collected from the OÜ Tulevik.
Töö koostamisel on kogutud andmeid ettevõttest OÜ Tulevik.
The habitat selection of european roe deer (Capreolus capreolus) at Tipu research area in year 2009-2013
Metskitse (Capreolus capreolus) talvine elupaigakasutus Tipu uurimisalal aastatel 2009-2013
The density of using different habitat types is depending on tree species, site type, stand age.
Erinevate elupaikade kasutamise intensiivsus sõltub puistu enamuspuuliigist, kasvukohatüübist ning arenguklassist.
As a result of habitat selection analysis, there was found that the preference of specific habitat type is depending on observation year and snow cover thickness.
Elupaigakasutuse analüüsi tulemusena leiti, et GPS-kaelustega märgistatud metskitsede elupaiga-eelistused ning kodupiirkondade pindalad sõltusid aastaajast ning talveperioodisiseselt lumikatte paksusest.
Comparing pellet group count results from year 2010 with telemetric data, there was found that in both cases roe deer preferred stands dominated by birch.
2010. aasta pabulaloenduste tulemuste ning kaeluseandmete võrdlemisel selgus, et nii mõlema metskitse, kui ka pabulaloenduse andmestiku põhjal on võrreldes loodusliku osakaaluga enimkasutatud kase enamusega puistud.
This Master Thesis concentrates on roe deer habitat selection at Tipu research area, which is located next to Soomaa Natural park.
Käesolevas magistritöös keskendutakse metskitse elupaigaanalüüsile, tuginedes Soomaalt Tipu uurimisalalt kogutud andmetele.
Pellet group count method has been applied in research area since 2008, but this is the first time, when the results are used to test the importance of different habitat types in the counting area and for two GPS-collared roe deer,- in their home range (MCP100%).
Analüüsis testitakse erinevate elupaigatüüpide kasutamisintensiivsust võrreldes nende osakaaluga loendusalal/MCP100 järgi arvutatud kodupiirkonnas.
In winters with mild whether conditions, roe deer preferred site types which were shrub-rich.
Pabulaloenduse tulemuste põhjal koostatud analüüsist selgus, et soodsatel talvedel eelistas metskits rikkaliku puhmarindega elupaiku nagu rabaala ja sinika kasvukohatüüp, samas vältides neid paksu lumikattega talvedel.
The aim is to compare pellet group count results from years 2009-2013 with telemetric data of two roe deer, who were GPS-collared in march 2009.
Uurimustöös võrreldakse telemeetriliste uuringute andmeid ja samas piirkonnas iga-aastaselt korraldatavate metskitse talviste ekskrementide loenduse teel saadud tulemusi.
According to the Republic of Estonia Road Administration data, the most widespread models of electric cars in Estonia are Mitsubishi i-Miev and Nissan Leaf.
Kasutades maanteeameti statistikat selgitati välja, et kõige populaarsemad elektriautod Eestis on Mitsubishi i-Miev ja Nissan Leaf.
According to the survey of electric transport, it was found that the average kilometrage for a car in Tartu is 12,8 km which needs about 2,56 kWh of electric energy.
Kasutades elektritranspordi uuringut, leiti, et elektriauto keskmine läbisõit Tartus päevas on 12,8 km ja selleks kuulub 2,56 kWh elektrienergiat.
The present thesis aimed to analyse of the electric vehicle charging possibilities in Tartu residential area Annellinn, to choose the best charger type suitable for a multistorey apartment house and design some charging spots for Anne 82 residential building.
Selle töö eesmärgiks oli uurida perspektiivseid võimalusi elektriautode laadimiseks Tartu magalarajoonis Annelinn, valida kõige optimaalsem laadija tüüp ning projekteerida laadimiskohad Anne 82 korterelamu parklas.
The measurements were carried out to find out how much electricity the residential building consumes.
Teostatud mõõtmiste abil on leitud kui suur on korterelamu elektritarbimine.
It was decided that to increase the power of the charges and/or their amount it is better to use smart chargers and Load Management System, that enables to integrate additional chargers without increasing the size of the main fuse.
On leitud, et kui on vaja suurendada laadijate võimsust ja/või arvu, tuleb kasutada nn nutilaadijaid ning koormuse juhtimise süsteemi (nutikas laadimissüsteem) mille abil saab olemasolevasse elektrivõrku integreerida laadijad vältides hoone peakaitsme suurendamist.