natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Additionally, non-destructive examination were implemented with Fakopp Microsecond Timer, measured results connection between the depth of crack in saw timber at moisture content ranging between 16-18%.
Lisaks võrreldi mittepurustava katsemeetodi (Fakopp) mõõtmise tulemuste sõltuvust puidu prao sügavusest saematerjalist katsekehades niiskusega 16-18%.
Measurements of stress wave time and resistance micro-drilling in decayed structural timber
Heli levimisaja ja mikropuurimisel tekkiva vastupanu mõõtmine kahjustunud konstruktsioonipuidus
In this paper are handled also how does crack depth influences stress wave speed.
Töös on käsitletud ka kuidas mõjutab prao sügavus heli levimise kiirust.
For presicion should be prefer resistograph, to give general assessment: healthy, moderate- and severely decayed wood is Fakopp method adequate.
Siinkohal tasub märkida, et kui täpsus on oluline tuleb ikkagi eelistada resistograafi, hinnangu andmiseks terve, keskmiselt- ja tugevalt kahjustunud on Fakopp seade aga piisavalt usaldusväärne.
This master thesis takes under observation the investigation of decayed timber with non-destructive methods where results reliability was compared with visual inspection.
Magistritöös uuriti kas mittepurustavate katsemeetoditega saadud tulemused on sama usaldusväärsed kui visuaalsel vaatlusel saadud tulemused, seda konstruktsioonipuidus erinevate kahjustuste ulatuste juures.
After data analyses were determined correlation between stress wave speed and visually assessed decay.
Tehti kindlaks helikiiruse ja visuaalse kahjustuse vaheline seos.
Firstly for measuring stress wave transmission time perpendicular to the grain of spruce (Picea abies) and pine (Pinus sylvestris) samples were used Fakopp device.
Esmalt mõõdeti kahjustunud kuusest ja männist katsekehade tulemused märgitud kohtadest ristikiudu katseseadme Fakopp Microsecond Timer abil.
Thereafter was decayed range measured by ruler on the cross-section.
Seejärel mõõdeti kahjustuse ulatus välja ristlõikelt joonlaua abil.
The distance between the hives was thus at least 4 km.
Katses olnud tarude vahekaugus üksteisest ei olnud väiksem kui 4 km.
The influence of pesticide residues on the abundance of varroa mites (Varroa destructor Anderson & Trueman) in honey bee colonies from different foraging areas
Pestitsiidijääkide mõju varroalesta (Varroa destructor Anderson & Trueman) arvukusele meemesilaste peredes sõltuvalt korjealast
However in spite of the high infestation level of honey bees with varroa mites, the real causes of high mortality are not clear and needs to be studied, the combined effects of changes in agricultural practices, diseases and climatic factors must be studied.
Siiski pole mesilaste suremuse põhjused tänini päris selged ning kahtlemata võib arvesse võtta mitme asjaolu koosmõju tulemust.
The aim of this thesis was to estimate the effects of the number of pesticides residues found in beehives and the abundance of varroa mites.
Antud magistritöö eesmärgiks on hinnata varroalesta esinemissagedust seoses tarudest leitud pestitsiidijääkide arvuga.
The reported honey bee (Apis mellifera L.) colony losses in winter 2012-2013 in Estonia were 22.55% of the studied 3122 honey bee colonies.
Eestis hukkus 2012-2013 uuritud 3122-st mesilasperest talvel 22,55%, mille peamisteks põhjusteks peeti mesilaste kõhulahtisust ja varroatoosi põhjustava varroalesta levikut.
The infestation rate of the studied beehives was low, being almost zero in June and somewhat higher in July, the average number of varroa mites was 1.57 per 200 larvae.
Käesolevas töös selgus, et lestade arvukus oli juulis umbes 20 korda suurem kui juulis ning seda esines rohkem (keskmiselt 1,57 lesta) tarudes, kus mesilaste korjemaa oli alal, kus põldude osakaal oli madalam kui 40%.
This could be explained by our suggestion that the foraging distances of the honey bees must have been longer than 2 km from the hives so that the foraging territories could have overlapped.
Arvatavasti korjasid uuritud tarude meemesilased õietolmu ja nektarit kaugemalt ning uuritud alad võisid seega kattuda.
The sampling time was chosen before and after the flowering of spring oilseed rape.
Nii haudme kui ka suiraproovid koguti samaaegselt juuni lõpus enne suvirapsi õitsemise algust ja juuli lõpus, mil raps lõpetas õitsemise.
In 2013 78.6% of studied 2439 colonies in Estonia contained varroa mites (Varroa destructor Anderson & Trueman).
2013. aastal läbi viidud uuring näitas, et varroatoosi esines uuritud 2439 mesilasperest 78,6%.
The hives were placed in landscapes where the proportion of arable land was below 40% (N=7) or above 60% (N=7) in the area of 2 km radius from the hives.
Proovid koguti 2013. aasta juuni ja juuli lõpus 14-lt Tartu ümbruses paiknevalt katsealalt, millest pooled asusid maastikus, kus mesilatest 2 km raadiuses haritava maa osakaal ületas 60% ning pooled maastikus, kus haritava maa osakaal oli alla 40%.
In addition the results showed no correlation between the honey yield nor the amount of brood in hives.
Uuringu tulemused näitasid veel, et lestade arvukus ei sõltu pere tugevusest ning pestitsiidijääkide arvul ei ole seost lesta arvukusega tarus.
All the hives were treated against varroa mites at the beginning of the season with formic acid.
Lisaks sellele mõjutas lestade esinemist tarus ka kevadel tehtud varroatõrje 85%-lise sipelghappega.
Also, the relations between the indicators of the colony strength (the amount of brood and honey yield per hive) and the abundance of varroa mites were studied.
Samuti uuriti lesta esinemissagedust seoses selliste pere tugevust iseloomustavate faktoritega nagu mee tootlikkus ning haudme hulk tarus.
Also, we did not find any difference in the numbers of different pesticide residues found in beehives from different landscapes.
Antud tulemus, et pestitsiidijääkide arv ei erinenud erineva haritava maa osakaaluga korjealadel lubab oletada, et 2 km on liiga väike raadius tagamaks meemesilaste korjet just antud alalt.
The fourth chapter contains the cost-effective analysis.
Neljandas peatükis sisaldus tasuvusanalüüs.
In consideration of the fact that the transition to LNG is nowadays a quite popular topic, it is essential to get an overview of the principal aspects of such a energysolution.
Arvestades seda, et tänapäeval on LNG-ga seonduv valdkond küllaltki aktuaalseks teemaks, siis on oluline saada ülevaadet sellise energialahenduse peamistest aspektidest.
Author of the thesis chose three main alternative methods which were considered to be convenient for the current analysis.
Töö autor valis kolm peamist alternatiivset meetodit, mida peeti taolise analüüsi teostamise seisukohalt sobivaks.
The third chapter contains a description of methodology and an overview of the organization.
Kolmas peatükk sisaldab metoodika kirjeldust ja ülevaadet antud töö uurimisobjektiks olnud organisatsioonist.
The methods used to complete the cost-benefit analysis were: undiscounted and discounted payback period and net present value.
Tasuvusanalüüsi teostamiseks kasutusel olnud meetoditeks olid: diskonteerimata ja diskonteeritud tasuvusaeg ning nüüdis puhasväärtuse meetod.
The analysis showed that the transition would be benefitial and the payback time is predicted to be less than two years which is considered to be a quite short period.
Analüüsi tulemusel selgus, et üleminek LNG-le oleks kasulik ja tasuvusaja kestuseks oleks hinnanguliselt vähem kui kaks aastat, mida peetakse üldjuhul küllaltki lühikeseks ajaks.
The thesis was based on an organization (Valio AS) which was taken as a sample project to draw conclusions of the transition – wheter it is profitable in Estonia and if it is, then how long will it take until the organization earns back sufficiently to recoup the investments.
Magistritöö on koostatud baseerudes ühele organisatsioonile (Valio AS), mille näitel tehti taoliste projektide kohta järeldusi – kas Eestis oleks selline projekt kasumlik ja juhul, kui on, siis kui kaua võiks minna aega, et organisatsioon teeniks tehtud kulutused tagasi.
It was assumed that the organization would make the investments from their own resources and the dicount rate (15%) was chosen mainly based on the report of discount rates for low-carbon and renewable generation technologies which was composed by Oxera Consulting Ltd in 2011.
Analüüsi läbiviimisel arvestati sellega, et organisatsioon teeks investeeringud isiklikest ressurssidest ning lisaks sellele oli võetud eelduseks 15% suurune diskonteerimismäär, mis valiti madala süsinikusisaldusega tehnoloogiate diskonteerimismäärasid kajastavast raportist, mis oli koostatud Oxera Consulting Ltd poolt 2011. aastal.
The current thesis gives in the first two chapters an overview of the main aspects related to Shale Oil and LNG.
Käesolev magistritöö annab kahes esimeses peatükis ülevaate põlevkiviõli ja LNG-ga seonduvatest aspektidest.
The aim of this master’s thesis is to exteriorize how economic would the transition of AS Valio Laeva Boiler-house from Shale Oil to LNG.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on määratleda, kuivõrd tasuv võiks olla üleminek põlevkiviõli kasutamiselt LNG-le Valio Laeva katlamaja kütusena.
In order to complete the analysis the author chose suitable appliances which would be needed for boilerhouse if Valio AS would like to go for the transiotion from Shale Oil to LNG.
Lisaks sellele valis autor tasuvusanalüüsi läbiviimiseks ka seadmed, mis oleksid vajalikud, kui Valio AS läheks katlamaja kütuse tarbimise osas põlevkiviõlilt üle LNG-le.
Transition of AS Valio Laeva Boiler-house from Shale Oil to LNG
AS Valio Laeva katlamaja üleminek põlevkiviõlilt veeldatud maagaasile
Any further analysis about the equipment and essential apparatus (whereby the focus should be to bring forth the advantages and disadvantages of different kinds of solutions for the particular LNG system), would be also suggested in order to find out the best fitting LNG system for Valio AS.
Lisaks sellele toodi välja, et Valio AS-ile parima võimaliku LNG süsteemi loomiseks oleks soovitatav viia läbi täiendavaid analüüse seadmete ja vajalike tehnoloogiate väljaselgitamiseks (fookuseks võiks seejuures olla erinevate lahenduste eelised ja puudused).
Measurements were held in periods 7.12.2011-15.04.2012 (Hiiumaa) and 1.09.2011-27.04.2012 (Tartu).
Mõõtmised toimusid vahemikes 7.12.2011-15.04.2012 (Hiiumaa) ja 1.09.2011-27.04.2012 (Tartu).
Different faces of roof deteriorated as follows: North – 1,75 mm per year; South – 2,73 mm per year; East – 1,55 mm per year; West – 2,85 mm per year.
Erinevate katusetahkude aastased kulumised: põhi – 1,75 mm; lõuna – 2,73mm; ida – 1,55 mm; lääs – 2,85 mm.
The fastest deteriorating faces of roofs were south and west faces.
Enim kuluvateks katusetahkudeks osutusid lõuna- ja läänetahud.
The decrease of thermal loss during heating period through inserted ceilings are following: Kupitsa house – 705 kWh (30,1%); Malmi house – 972 kWh (52,2%); house of T. Uibo – 178 kWh (9,1%).
Arvutamisel selgus, et soojuskadude vähenemised kütteperioodil läbi vahelae on järgmised: Kupitsa talu – 705 kWh (30,1 %); Malmi talu – 972 kWh (52,2%); Toomas Uibo elamu – 178 kWh (9,1%).
Some pieces of moss were taken from roofs to determine different species.
Katustelt võeti sambla proovitükid, et määrata esinevad liigid.
Decrease of thermal loss was investigated in four bulindings, three of them were located in Hiiumaa and one in Tartu.
Soojuskadusid läbi vahelae uuriti neljas hoones, kolm neist asusid Hiiumaal ja üks Tartus.
Temperature and relative humidity sensors were fixed to attic, interior room and outdoor.
Temperatuuri- ja õhuniiskuse andurid paigaldati pööningule, siseruumi ja õue.
The main goal was to find the decrease of thermal loss through inserted ceilings during heating period after closing the attic´s ventilation holes.
Peamiseks eesmärgiks oli leida soojuskadude vähenemine kütteperioodil läbi vahelae pärast pööningute tuulutusavade sulgemist.
Overgrowning with moss is generally bad for roof but it slows down the deterioration speed of south and west faces.
Leiti, et sammaldumine on küll halb, aga vähendab katusekatte kulumise kiirust lõuna- ja läänepoolsel tahul.
It was found that closing the attic´s ventilation holes increases the temperature in attic, but additional insulation decreases.
Selgus, et tuulutusavade sulgemisega suureneb pööningu temperatuur, täiendav soojustamine aga vähendab.
The maximum humidity of reed after closing the attic´s ventilation holes was 13%, which is not suitable conditions for fungis to proliferate.
Maksimaalne pilliroo niiskus oli ligi 13% pärast tuulusavade sulgemist, mis ei ole ohtlik hallitusseente tekkeks.
But in house of T. Uibo the decrease was caused only by closing ventilation holes.
Toomas Uibo elamus vähenesid soojuskaod ainult tuulutusavade sulgemise tõttu.
The decrease of thermal loss through inserted ceilings in Kupitsa and Malmi house was caused by closing attic´s ventilation holes which lead to additional insulation.
Kupitsa ja Malmi talus põhjustas soojuskadude vähenemise läbi vahelae tuulutusavade sulgemine, millega kaasnes täiendav lae soojustamine.
Master´s Thesis focused on temperature and humidity regime of attics covered with thatched roof before and after closing the attic´s ventilation holes.
Magistritöös uuriti pilliroost katustega pööningute soojus- ja niiskusrežiimi enne ja pärast pööningu tuulutusavade sulgemist.
Closing the attic´s ventilation holes will not affect the humidity of reed.
Pööningute tuulutusavade sulgemine ei tõsta pilliroo niiskust.
In future, decrease of thermal loss should be investigated again, but next time using inserted ceilings with smaller thermal resistance.
Tulevikus võiks uurida soojuskulude vähenemist vähem soojuspidavate vahelagede puhul.
To determine the impact of overgrowning with moss, thickness and the range of moss layer on roofs were assessed.
Sammaldumise mõju määramiseks hinnati sambla ulatust ja paksust katusel.
To investigate the deterioration of thatched roofs, 13 houses´ roof thicknesses were measured.
Katuse kulumise uurimiseks mõõdeti 13 hoone, mis asusid Saaremaal ja Hiiumaal, katusekatte paksusi.
Thatched roofs´ deterioration and impact of overgrowning with moss were also researched.
Peale selle uuriti ka pilliroost katusekatte kulumist ja sammaldumise mõju.
Temperature and humidity regime of attic covered with thatched roof
Pilliroost katusega elamu pööningu soojus- ja niiskusrežiim
Deterioration of thatched roofs and impact of overgrowning with moss need further study and more records.
Katusekatte kulumist ja sammaldumise mõju tuleks ka edaspidi uurida, sest antud töös on katseandmete hulk väike.
What causes such a problem, and what are the barriers that prevent sustainable living?
Millest on selline probleem tingitud ning mis takistab keskkonnasäästlikult elada?
It would be an interesting topic also for follow-up research.
See oleks põnev uurimissuund, millega edasi minna jätku-uuringutes.
80.9% of respondents believed that it is possible to impact human senses and raise environmental awareness through paintings.
80,9% küsitletutest arvas, et pildikeel mõjutab inimeste meeli ning aitab keskkonnateadlikkust tõsta.
Research has shown that a person's well-being depends on the well-being of the natural environment and that environmental friendliness is not only closeness to nature and environmental awareness, but also the need to implement sustainable living.
Uurimistöödest on selgunud, et inimese heaolu sõltub otseselt looduskeskkonna heaolust ning keskkonnasõbralikkus ei tähenda ainult looduslähedust ja keskkonnateadlikkust, vaid on vaja rakendada ka keskkonnasäästlikke tegevusi.
In addition to the painting exhibition project that was already conducted as part of the current study, the follow-up research could also benefit from similar projects related to natural paining, eco art, environmental painting and nature tourism.
Lisaks praeguses uurimistöös juba rakendatud keskkonnateemalise maalinäituse projektile saaks tulevikus jätku-uuringu raames samuti korraldada kunsti ja looduskeskkonnaga seotud projekte.
The study points out areas for potential improvement in popularization of green behaviour and serves as a useful source of information for all readers of the study and wider public.
Uurimistöö põhjal on välja toodud mõned soovitused, mida teha, et roheline mõtteviis oleks populaarsem ning see on kasulikuks informatsiooniks kõikidele uurimistöö lugejatele.
Despite the benefits of nature and its impact on the welfare of people, we are not practicing environmentally sustainable lifestayle too often.
Vaatamata loodusest saadavale kasule ja looduse mõjust oma heaolule, rakendavad inimesed keskkonnasäästlikku eluviisi vähe.
Environmental friendliness, closeness to nature and nature's impact on people's well-being have been studied in his works by Maaris Raudsepp.
Eelnevalt on uurinud keskkonnasõbralikkust, suhteid loodusega ning looduse mõju inimeste heaolule oma uurimistöödes Maaris Raudsepp.
Green behaviour among visitors of environmental painting exhibition in Kernu and Viimsi municipalities
Roheline mõtteviis keskkonnateemalise maalinäituse külastajate seas Kernu ja Viimsi vallas
The following items were mentioned as main reasons hindering sustainable lifestyle among respondents: digital era, busy life, egocentric lifestyle, organic and eco products being too expensive, the density of public transport timetables, lack of sidewalks and bike paths, problems in waste management.
Põhiliste keskkonnasäästlikku eluviisi takistavate teguritena toodi vastajate poolt välja nutiajastut, kiiret elutempot, egotsentrilist eluviisi, mahe- ja ökotoodete kallidust, ühistranspordi sõidugraafikute tihedust, turvaliste ratta- ja kergliiklusteede puudumist, jäätmemajandust jne. Põhiliste tervist mõjutavate teguritena nimetati liiga kiiret elutempot, liigset koormust tööl ja koolis, ebatervislikku toitu, vähest aega puhkamiseks, väsimust ja stressi.
The main goal of the Bachelor’s thesis was to research the interrelationships between human and nature as well as the impact of nature paintings to human emotions and senses and it´s potential to raise environmental awareness.
Töö põhiliseks eesmärgiks oli uurida inimese ja looduskeskkonna vahelisi suhteid ja vastastikuseid mõjusid ning seda, kuidas mõjutab loodusmaal inimeste tundeid ja meeli ning kas läbi maalikunsti on võimalik tõsta keskkonnateadlikkust.
Paper questionnaires were used for collecting the data.
Informatsiooni kogumiseks kasutati ankeetküsitlust, mis oli anonüümne.
Factors related to natural environment such lack of exercise in the fresh air, water pollution, air pollution and the poor condition of the natural environment, ranked lower in the list.
Looduskeskkonnast tulenevad tegurid (vähene liikumine värskes õhus, vee- ja õhusaaste ning looduskeskkonna halb seisund) asetusid kõikide vastajate seas pingerea keskele või viimaste sekka.
The use and influence of nature painting, eco art, environmental painting to environmental awareness of people has been studied very little so far.
Maalikunsti (loodusmaali, ökokunsti, keskkonnakunsti) kasutamist ja mõju inimeste keskkonnateadlikkuse tõstmisele on käsitletud vähe.
Local municipalities could make use of the results of the study in the form of a guidance information about (in)availability of local recreational areas.
Kohalikele omavalitsustele sisaldab uurimistöö kasulikku informatsiooni, mida on vastajad arvanud valla territooriumil olevate puhkealade ja rekreatiivsete alade olemasolu kohta.
The results also revealed that inhabitants of larger, urbanized municipality implement more environmentally sustainable lifestyles than residents of smaller municipality with countryside lifestyle.
Tulemustest selgus, et linnastunud suurvalla elanikud rakendavad rohkem keskkonnasäästlikku eluviisi kui maaelulaadiga väikevalla elanikud ning olles looduslähedane ja keskkonnateadlik ei tähenda automaatselt keskkonnasäästliku eluviisi rakendamist.
It compares green behaviour in different municipalities: in one large urbanized municipality and in one small municipality with countryside lifestyle.
Samuti uuriti, kuidas tunnetavad inimesed looduskeskkonnaga seotud tegurite mõju oma tervisele ning võrreldi keskkonnasäästlikke käitumisharjumusi erinevate valdade lõikes, üks linnastunud suurvald ning teine maaelulaadiga väikevald.
Emotions of people as well as their general awareness and ability to formulate environmental problems in the natural environment are well evidenced from their answers related to the paintings.
Vastajad tunnetasid maalidel toodud emotsioone ning oskasid käsitletud keskkonnaprobleeme sõnastada.
The survey was conducted among visitors of environmental painting exhibition in Kernu and Viimsi parish.
Töö sihtgruppideks on Viimsi ja Kernu valla elanikud, kes külastasid keskkonnateemalist maalinäitust.
Automatic Window Control System Project
Akende automaatjuhtimissüsteemi projekt
For this purpose test application was made for android platform.
Selle tarbeks koostati android platvormile testrakendus.
This system is controllable over bluetooth.
Valminud süsteemi on võimalik juhtida bluetoothi teel.
The purpose of the thesis is to create a prototype which was able to control window opening and closing by the level of outdoor relative humidity and temperature.
Käesolev lõputöö eesmärgiks oli luua prototüüp, mis oleks suuteline välisõhu suhtelise niiskuse ja temperatuuri alusel juhtima akna avanemist ja sulgumist.
In addition, the thesis project gives an overview of software creation and prototype testing process.
Lisaks annab käesolev töö ülevaate tarkvaralise lahenduse väljatöötamisest ning prototüübi testimisest.
Thesis gives an overview of system requirements and hardware selection based on it.
Lõputöös antakse ülevaade süsteemile esitatud nõuetest ning selle alusel tehtud riistvaravalikust.
At the end of this thesis, there is described humidity measurements taken by developed system.
Töö lõpuosas on kirjeldatud ruumi niiskustaseme mõõtmist valminud seadmega.
Data analyses were performed in programm Microsoft Excel and model environment R.
Andmete analüüsis kasutati programmi Microsoft Excel ning modelleerimiskeskkonda R.
Disturbances have an important role in the development of forest ecosystems.
Häiringutel on oluline roll metsade väljakujunemisel.
Forest fires and recovery from them have a significant impact on forest structure, functioning and the accumulation of carbon stocks in the forests and forest soil.
Metsapõlengud ja taastumine nendest mõjutavad oluliselt metsade arengut, struktuuri, funktsioneerimist ning metsas ja metsamullas akumuleerunud süsinikuvarusid.
Six sample areas were created in 2015 (fire in different years 1837, 1940, 1951, 1982, 1997 and 2008).
2015. aastal loodud kuuel proovialal (põlengud aastatel 1837, 1940, 1951, 1982, 1997 ja 2008) teostati 2016. aastal maist oktoobrini süsinikdioksiidi, metaani ja dilämmastikoksiidi voogude mõõtmisi metsamullast.
Carbon dioxide, methane and nitrous oxide fluxes from forest soils of a fire chronosequence in Vihterpalu and Nõva
Süsinikdioksiidi, metaani ja dilämmastikoksiidi eraldumine metsamullast Vihterpalu ja Nõva põlengujärgses aegreas
The aim of this thesis was to evaluate changes in carbon dioxide, methane and nitrous oxide fluxes from forest soils after disturbances (forest fire).
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli hinnata metsapõlengujärgseid muutusi süsinikdioksiidi, metaani ja dilämmastikoksiidi (naerugaasi) eraldumisel metsamullast.
In addition, soil temperature and soil moisture were measured.
Lisaks mõõdeti ka mullatemperatuuri ja -niiskust.
Antagonistic activity of lactobacilli against foodborne pathogens
Laktobatsillide antagonistik toime toidupatogeenide suhtes
Total investment to set up biogas plant is about 405 000 euros.
Biogaasijaama rajamisele kuluv investeering on ligikaudu 405 000 eurot.
Technological scheme designed in this study can be used as initial task of project.
Töös esitatud õppekompleksi tehnoloogilist skeemi saab kasutada projekteerimise lähteülesande koostamisel.
Results of the BMP test showed that biogas plant annual biogas yield is about 106 384 Nm3/a, and 240 MWh of electricity and 488 MWh of thermal energy could be generated.
BMP katse tulemuste järgi on JKHK biogaasijaamas kohalike substraatide aastane metaani potentsiaal 106 384 Nm3, millest on võimalik toota elektrienergiat 240 MWh ja soojusenergiat 488 MWh.