natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this thesis the role of transcription and transcription-coupled repair factors Mfd and UvrD in mutational processes was studied in soil bacterium Pseudomonas putida.
Antud doktoritöö eesmärk oli välja selgitada transkriptsiooni ja transkriptsiooniseoselist reparatsiooni vahendavate valkude Mfd ja UvrD mõju mutatsioonide tekkele mullabakteris Pseudomonas putida.
It has been proposed that the essential process of RNA synthesis, i.e. transcription, is also a factor promoting formation of mutations.
On välja pakutud, et eluks hädavajalik protsess RNA süntees ehk transkriptsioon võib soodustada mutatsioonide teket, kuid transkriptsiooni täpne roll ja mehhanism mutatsiooniprotsessides on veel selgitamisel.
While transcription-coupled repair removes DNA lesions and should thereby maintain the genome integrity, accumulating body of evidence suggesting that in some circumstances transcription-coupled repair may instead induce the occurrence of mutations through the Mfd-dependent pathway.
Kuigi transkriptsiooniseoseline reparatsioon eemaldab DNA-lt vigu ja peaks seetõttu vähendama mutatsioonide tekkesagedust, on mitmed uurimustööd hiljuti näidanud, et Mfd-st sõltuv rada osaleb ka mutatsioonide tekitamises.
To survive, microbial populations can rapidly evolve through formation of mutations.
Üheks mooduseks uute tingimustega kohaneda on mutatsioonide teke, mis võimaldab bakterite kiiret evolutsioneerumist.
Accurate energy forecasting is a very active research field as reliable information about future electricity generation allows for the safe operation of the power grid and helps to minimize excessive electricity production.
Täpsete prognooside koostamine on energiavaldkonnas väga aktiivneuurimisvaldkond, kuna usaldusväärne teave tulevase elektritootmise kohta on oluline elektrivõrgu ohutuse tagamisel ning aitab minimeerida liigset elektrienergia tootmist.
Application and Evaluation of LSTM Architectures for Energy Time-Series Forecasting
LSTM-arhitektuuride rakendamine ja hindamine energia aegridade prognoosimiseks
The presented work investigates three LSTM based architectures:i) Standard LSTM, ii) Stack LSTM and iii) Sequence to Sequence LSTM architecture.
Töö uurib kolme LSTM-põhist arhitektuuri:i) standardne LSTM, ii) kahekihiline (stacked) LSTM ja iii) jadast-jadasse (sequence to sequence) LSTM.
The performance of the LSTM models is measured by five different evaluation metrics.
LSTM-mudelite poolt tehtud ennustusi mõõdetakse viie erineva hindamismõõdikuga.
As Recurrent Neural Networks outperform most machine learning approaches in time series forecasting, they became widely used models for energy forecasting problems.
Kuna rekurrentsed tehisnärvivõrgud ületavad aegridade prognoosimise täpsuses enamikke muid masinõppe meetodeid, siis on need võetud ka energia prognoosimisel laialdaselt kasutusele.
In this work, the Persistence forecast and ARIMA model as baseline methods and the long short-term memory (LSTM)-based neural networks with various configurations are constructed to implement multi-step energy forecasting.
Käesolevas töös on energiaprognooside tegemiseks rakendatud algoritme Persistence ja ARIMA baasmeetoditena ning pika lühiajalise mäluga (LSTM) tehisnärvivõrke erinevates konfiguratsioonides.
Considering the results of all the evaluation metrics, the robustness of the LSTM models is estimated over six time series.
Lähtuvalt hindamise tulemustest neil kuuel aegreal hinnatakse LSTM-mudelite arhitektuuride robustsust.
The LSTM models are implemented on six different time series which are taken from publicly available data.
LSTM-mudeleid treenitakse kuue erineva avalikult kättesaadava aegrea ennustamiseks, kusjuures iga aegrea jaoks treenitakse kuus erinevat LSTM mudelit.
Univariate and multivariate learning problems are investigated with each of these LSTM architectures.
Kõigi nende LSTM-arhitektuuridega uuritakse nii ühemõõtmelisi kui ka mitmemõõtmelisi õpiülesandeid.
For the characterisation of studied materials, several surface analysis methods (scanning electron microscopy, transmission electron microscopy, atomic force microscopy, X-ray diffraction, X-ray photoelectronspectroscopy, energy dispersive X-ray spectroscopy) and electrochemical methods (cyclic voltammetry, the rotating disk electrode method) were used.
Uuritud materjalide omadusi iseloomustati kasutades nii pinna analüüsimeetodeid (skaneeriv elektronmikroskoopia, läbistuselektronmikroskoopia, aatomjõumikroskoopia, röntgendifraktsioon, röntgenfotoelektronspektroskoopia, energiadispersiivne röntgenspektroskoopia) kui ka elektrokeemilisi meetodeid (tsükliline voltammeetia, pöörleva ketaselektroodi meetod).
Electrochemical reduction of oxygen on nanostructured palladium and gold catalysts
Hapniku elektrokeemiline redutseerumine nanostruktuursetel pallaadium- ja kuldkatalüsaatoritel
This process is essentially important in the low-temperature fuel cells.
See on oluline protsess, mis leiab rakendust madalatemperatuurilistes kütuseelementides.
Platinum is the most active metal for the ORR, but due to the lower price and similar properties palladium has been proposed for its substitution.
Pallaadium on odavam kui Pt, kuid sarnaste omaduste tõttu võiks sobida see plaatina asemele.
For all nanostructured electrocatalysts studied the mechanistic pathway of the ORR was similar to that of the respective bulk electrodes.
Kõigil uuritud nanostruktuursetel katalüsaatoritel oli hapniku redutseerumisreaktsiooni mehhanism sarnane sellele, mis leiab aset vastavate kompaktsete metallelektroodide puhul.
The ORR activity of the catalysts was evaluated in sulphuric acid and in potassium hydroxide solutions.
Elektrokeemilised mõõtmised viidi läbi nii väävelhappe kui ka kaaliumhüdroksiidi lahuses.
In general the studied nanostructured Pd and Au had higher electrocatalytic activity in alkaline media where the oxygen reduction reaction on Pd-based catalysts proceeded mainly via a four-electron pathway that is preferred in the fuel cells, while on Au-based catalysts the main product was hydrogen peroxide, which was further reduced to water.
Leeliselises keskkonnas toimus pallaadiumil põhinevatel katalüsaatoritel hapniku neljaelektroniline redutseerumine, mis on ka eelistatud reaktsioonitee madalatemperatuurilistes kütuseelementides.
The studied catalysts were evaluated also by calculating the specific activities that was found to be the highest for nanocubes in both electrolytes.
Katalüsaatorite iseloomustamiseks leiti ka eriaktiivsused, mis olid kuubikujulistel nanoosakestel kõrgemad, kui võrdluseks kasutatud materjalidel, mis omakorda viitab nende võimalikule rakendamisele madalatemperatuurilistes kütuseelementides.
On Pd nanocubes and Pd-Au alloys the number of electrons transferred per oxygen molecule was closer to 4 than the other studied catalysts.
Pallaadiumil põhinevatel katalüsaatoritel sõltus produkt rohkem Pd struktuurist, nimelt nanokuupide korral oli üleminevate elektronide arv ligikaudu neli, mis on sobivam kütuseelemendi seisukohalt.
In acid solutions the ORR on gold-based catalysts yielded hydrogen peroxide, on palladium-based catalysts it depended more strongly on the morphology of the catalyst.
Kullal põhinevatel katalüsaatoritel kulges aluselises keskkonnas O2 redutseerumise protsess peamiselt peroksiidi tekkeni, mis madalamatel potentsiaalidel osaliselt edasi redutseerus.
The studied nanostructured electrodes were prepared using various methods including electron beam evaporation, electrochemical deposition and chemical synthesis.
Selles töös uuriti nii vaakumaurustatud, elektrokeemiliselt sadestatud kui ka keemiliselt sadestatud Pd ja Au katalüsaatorite elektrokatalüütilisi omadusi.
Cloud-centric architectures, that rely on the distant cloud for processing data, do not seem to fit the new requirements of this new dynamic Internet of Things, where multiple devices constantly need to interact with each other, handling real-time data processing.
Pilve-põhised arhitektuurid, mis toetuvad kaugel asuvaile pilveserveritele andmete töötluseks, ei täida uue, dünaamilise Asjade Interneti vajadusi, kus mitmed seadmed peavad pidevalt üksteisega suhtlema ja reaalajaandmetöötlust teostama.
Finally, an IoT Akka system architecture is proposed along with its implementation, based on a Wireless Sensor Network IoT scenario, to demonstrate the feasibility of conceiving applications on the edge rather than using a cloud based approach.
Viimaks esitletakse Asjade Interneti süsteemi arhitektuuri koos implementatsiooniga, põhinedes juhtmevaba sensorvõrgu stsenaariumil, et demonstreerida rakenduste loomise teostatavust servas pilve-põhise lahenduse asemel.
With the upcoming wave of devices coming in the next few years to the Internet of Things (IoT), new challenges will arise with respect to the vast amount of data generated by these devices and the processing of all these data in an efficient manner.
Lähiaastatel oodatava Asjade Interneti seadmete hulga kasvuga kerkivad esile uued väljakutsed arvestades seadmete toodetud suuri andmemahtusid ja andmete efektiivse töötlemise vajadust.
Lightweight containerization through Docker is used to deploy the application on a distributed network of devices representing the edge devices.
Kergeid konteinertehnoloogiad Dockeri näol kasutatakse rakenduse juurutamiseks seadmete hajusvõrku, mis esindab servaseadmeid.
Message passing is defined as the sole mechanism for interaction between actors in the model, allowing to perform concurrent and parallel computation without the need of locks or any thread-safe mechanisms.
Ainsaks suhtlusmehhanismiks tegutsejate vahel selles mudelis on sõnumite edastus, võimaldades konkurentset ja paralleelset arvutamist ilma lukustus- või lõime- turvalisusmehhanismideta.
In this new decentralized model, a new paradigm is needed that can deal with this distributed scenario.
Sealjuures on olemas võimalus jaotada arvutuslikku protsessi serva seadmete vahel laiali.Selles detsentraliseeritud mudelis on vajadus uue paradigma järele, mis taoliste hajusstsenaariumitega toime tuleks.
The Actor model, which defines actors as its basic unit of computation, addresses the need of working in a distributed environment with requirements of concurrency, resiliency and scalability among others.
Tegutsejate mudel (inglise k. actor model), mille arvutuslikeks baasüksusteks on tegutsejad, vastab hajuskeskkonna vajadustele arvestades teiste seas konkurrentsuse, veataluvuse ja skaleeruvuse nõuetega.
The Akka toolkit is an implementation of the Actor model which offers, through its platform, a series of modules and libraries than can be used to build concurrent and distributed applications.
Akka tööriistakomplekt on tegutsejate mudeli implementsioon, mille platvorm pakub mooduleid ja teeke konkurrentsete ja hajusate rakenduste ehitamiseks.
In this thesis, the Akka toolkit is used as an alternative for developing applications on the edge, applying the concept of the Actor model.
Käesolevas lõputöös kasutatakse Akka riistakomplekti rakendute arendamiseks servale, kasutades tegutsejate mudeli põhimõtet.
The edge computing model moves the computing from the cloud to the network edge, close to the source of data, reducing latency and bandwidth needs of the whole network among other benefits.
Servaarvutuse mudel liigutab arvutused pilvest võrgu serva, andmeallikate lähedale, vähendades nii latentsust ja läbilaskevõime vajadusi võrgu jaoks tervikuna.Lisaks mängivad selles uues mudelis keskset rolli servaseadmed, hallates andmevoogude sisenemist ja väljumist ning varustades võrku arvutusliku võimekusega.
Actor Model in the IoT Network Edge for Creating Distributed Applications Using Akka
Tegutsejate mudel Asjade Interneti hajusate rakenduste loomiseks servavõrgus Akka abil
That is the first experimental evidence that birds continue to monitor predators after initiating escape.
See on esimene eksperimentaalne tõend, et linnud jätkavad kiskja jälgimist ka pärast põgenemise alustamist.
These results raise doubt whether vigilance should be used as an indicator of fearfulness in birds.
Need tulemused seavad valvsuse tavapärase kasutatavuse lindude hirmutunde kirjeldamiseks kahtluse alla.
The thesis also investigated whether birds continue to monitor predators during escape, and which other factors should be considered when studying escape behaviour.
Lisaks selgitati, kas linnud jätkavad kiskja jälgimist veel ka põgenemise ajal ja milliseid lisategureid tuleks põgenemiskäitumise uurimisel arvesse võtta.
Human-caused disturbances can involuntarily increase fearfulness in animals, which can result in inaccurate behavioural decisions that can lead to population declines.
Inimene võib oma tegevustega tahtmatult loomade hirmutunnet suurendada, põhjustades halbu käitumisotsuseid ja populatsiooni arvukuse langust.
Tens of bird species were studied across Europe in a standardized way to find general patterns in the behaviour of birds.
Doktoritöö raames uuriti standardiseeritud viisil kümnete linnuliikide põgenemiskäitumist mitmel pool üle Euroopa, et tuvastada üldisi trende lindude käitumismustrites.
Surprisingly, urban birds were more vigilant than rural birds, and, contrary to the prevalent theory, vigilant birds delayed escape more.
Üllatuslikult olid linnalinnud valvsamad kui maalinnud ning vastupidiselt varem eeldatule viivitasid valvsamad linnud mõlemas elupaigas põgenemisega kauem.
Doing so provides a more complete view of the energetic and opportunity costs of escape, which helps to understand escape-related decisions.
Need täiendavad mõõtmised annavad terviklikuma ülevaate põgenemisega seotud ajalistest ja energeetilistest kulutustest, mis omakorda aitab kaasa põgenemisotsuste mõistmisele.
Present thesis examined whether the use of a single behavioural indicator is enough to assess fearfulness and costs related to escape.
Doktoritöös uuriti, kas üheainsa käitumispõhise indikaatori mõõtmisest siiski piisab, et lindude hirmutunnet ja põgenemisega seotud kulutusi veenvalt hinnata.
Animals with higher levels of fearfulness will spend more time being vigilant and will escape earlier after having spotted a potential threat.
Suurema hirmutunde korral panustavad loomad enam aega valvsusele ja ohtu silmates põgenevad varem.
The knowledge gained from the thesis improves predictions about the impact of human-caused disturbances on fearfulness in birds, which in turn benefits decision making in wildlife management.
Doktoritööst saadud teadmised aitavad paremini ennustada, kuidas lindude hirmutunne võib inimtekkeliste häiringutega seoses muutuda, mis omakorda aitab kaasa looduskaitseliste meetmete planeerimisele.
For example, it was found that escape duration depends on how the perceived risk of predation changes while fleeing.
Näiteks leiti, et põgenemisele kulutatud aeg sõltub hirmutunde dünaamikast põgenemise ajal.
Last, the evidence from the thesis complements previous research that, for example, has found body mass, distance to refuge, and group size to influence escape decisions in animals.
Doktoritöö tulemused toetasid ka varasemaid uuringuid, mis on leidnud, et põgenemisotsuseid mõjutavad ka näiteks liigiomane kehamass, peidupaiga lähedus ja seltsingu suurus.
The thesis also highlighted that in addition to measuring flight initiation distance, it is important to measure subsequent behavioural decisions.
Tööst ilmnes veel, et lisaks enamasti uuritavale põgenemiskaugusele tuleks mõõta ka põgenemishetkele järgnevaid käitumismustreid.
The most common measures of fearfulness in animals are vigilance and flight initiation distance.
Loomade hirmutunde hindamiseks mõõdetakse enamasti kas nende valvsust või põgenemiskaugust.
Towards an integrated view of escape decisions in birds under variable levels of predation risk
Lindude põgenemiskäitumine erineva kisklusriskiga olukordades: terviklikum käsitlus
Urban birds were characterized by a more relaxed escape behaviour than rural birds.
Põgenemiskäitumise poolest olid linnalinnud mitmes mõttes julgemad kui maalinnud ning laiuskraadi kasvades muutusid linnud vähem ettevaatlikuks.
Amateur athletes' differences in the location of health in the Human Values System and in the evaluations of health compared to nonathletes
Harrastussportlaste erinevused tervise paiknemises väärtuste mudelis ja tervise hinnangutes võrreldes mitte sportivate inimestega
Formation of environmental consciousness in Estonia from the end of the 1980-ies to 2005
Keskkonnateadvuse kujunemine Eestis 1980ndatest 2005ni
Moreover, for pathogenic bacteria, immune system of the host organism is also a challenge to put up with.
Samuti ka patogeensete bakterite jaoks on peremeesorganismi immuunsüsteem väljakutse millele vastu panna.
(p)ppGpp levels are regulated by the representatives of RelA-SpoT Homolog (RSH) family of proteins.
(p)ppGpp molekuli tase rakus on reguleeritud bakterites konserveerunud RelA-SpoT homoloogsete (RSH) valkude poolt.
Small fine-tuners of the bacterial stringent response – a glimpse into the working principles of Small Alarmone Synthetases
Väikesed bakteriaalse poomisvastuse häälestajad – vaade väikeste alarmooni süntetaaside hingeellu
One of the most global such mechanism is the stringent response.
Üheks kõige levinumaks selliseks mehhanismiks on "bakteriaalne poomisvastus".
This process is mediated by the alarmone molecule named (p)ppGpp which is synthesized in bacterial cell in response to nutrient, heat and other stresses.
Poomisvastus on vahendatud alarmoonmolekuli (p)ppGpp poolt, mida sünteesitakse vastuseks aminohappevaegusele ja muudele stressitingimustele.
They are able to withstand such conditions as extreme cold or heat, excessive salinity, lack of oxygen etc.
Nad asustavad kõige ligipääsmatuid paiku maailmas ja suudavad ellu jääda äärmuslikult külmades või kuumades kohtades, taluvad liigset soolsust või hapnikuvaegust.
Specifically, I have investigated the enzymatic characteristics of two SAS: Enterococcus faecalis RelQ and Staphylococcus aureus RelP.
Käesolev käsikiri on pühendatud RSH valguperekonna vähemtuntud liikmete uurimisele – E. faecalis RelQ ja S. aureus RelP.
In order to combat hostile and continuosly changing conditions bacteria have evolved regulatory mechanisms to sense the environmental cues and change their physiology in response.
Selleks, et kiiresti reageerida ja edukalt toime tulla muutlike ja ebasoodsate oludega on bakterirakkudel evolutsioneerunud spetsiaalsed keerukad regulatoorsed mehhanismid.
Accumulation of this molecule leads to reprogramming of bacterial physiology such that growth and division are repressed and survival mechanisms are upregulated.
Selle akumuleerumine rakus soodustab bakterite ellujäämist mõjutades erinevaid rakulisi protsesse nagu transkriptisoon, translatsioon, replikatsioon.
The distinctive features of the working principles found for these proteins underlay their role in fine-tuning the stringent response.
Erinevused nende valkude funktsioonides rõhutavad nende rolli poomisvastuse häälestamises ja seeläbi viitavad bakterite mitmekülgsele võimele reguleerida oma elutegevust erinevates tingimustes.
Stringent response is also implicated in virulence, antibacterial resistance and biofilm formation, therefore making this process an important study subject from the clinical point of view.
(p)ppGpp mängib olulist rolli ka bakterite virulentsuses, biofilmi tekkes ja ka antibiootikumresistentsuses.
This leads to increased viability of bacterium in adverse conditions.
Bakterid elavad pidevalt muutuvates ja tihtipeale karmides tingimustes.
Implications of Smallness of an Economy on Merger Control
Majanduse väiksuse erisustest tulenevad mõjud koondumiste kontrollile
How often such events take place in the evolutionary timescale?
Kui tihti on sellised sündmused evolutsioonilises ajaskaalas aset leidud?
Bioinformatics has equipped us with powerful analysis tools.
Bioinformaatika on meid varustanud võimsate järjestuste analüüsi vahenditega.
Scientists are often interested in the universality or specificity of one or another described protein and function.
Tihti huvitab teadlasi kui universaalne või spetsiifiline on üks või teine kirjeldatud funktsioon.
This another level characterizes EFG II as phyla/class specific factor.
See teine tase kirjeldab EFG II kui hõimkonna/klassi spetsiifilist faktorit.
Despite the fact that in the classical model of protein synthesis RF3 carries canonic role at the final step of translation, RF3 coding gene was found missing approximately in 40% of analyzed bacteria.
Vaatamata sellele, et RF3’e on omistatud klassikalise valgusünteesi mudeli valguses kanooniline roll translatsiooni lõpetamisel, puudus RF3 geen ligikaudu 40% analüüsitud bakteri genoomides.
Two types of questions can be asked in this context: those that are related to a) the representation of specific proteins/function, and b) the evolution and functional innovation.
Küsimused, mida selles kontekstis on küsitud, saab laias laastus jagada kaheks: a) valguperekonna esindatusega seotud ja b) valguperekonna evolutsiooni ja funktsionaalse innovatsiooniga seotud.
In my dissertation I have analyzed gene and protein sequences of translational GTPases (trGTPases) and mqsR/ygiT toxin-antitoxin of bacteria.
Oma töös olen ma analüüsinud bakterite translatsioonilisi GTPaase (trGTPaas) ja mqsR/ygiT toksiin-antitoksiin (TA) süsteemi valke.
Surprisingly, LepA, whose function is still not well understood, appears to be specific trGTPase for bacteria.
Samas aga ebaselge funktsiooniga LepA osutus bakterite spetsiifiliseks trGTPaasiks.
The analysis also revealed a wide distribution of EFG paralogs – many bacteria contained two to three relatively diverged gene copies for EFG.
Eelnev analüüs tõi ka välja EFG paraloogide laia esinemise – paljud bakteri¬genoomid sisaldasid 2–3 üksteisest küllaltki erinevat (divergeerunud) EFG geeni.
Increased charge in protruding loop of the fourth domain, which inserts into A-site, enables us to speculate about changes in the local conditions of the A-site during translocation.
Suurenenud laeng neljanda domääni lingu otsas, mis E. coli EFG’l siseneb A-saiti, võimaldab spekuleerida muutuse üle translokatsiooni keskkonnas.
Conserved changes in the domain II indicate changed interaction between EFG domains I, II, and III and the ribosome.
Konserveerunud muutused domään II piirkonnas viitavad muutunud interaktsioonile ribosoomi, domään I ja domään III vahel.
According to sequence similarity, proteins can be grouped into families.
Järjestuse sarnasuse alusel grupeeruvad valgud perekondadeks.
Analyzes carried on completed genome sequences of bacteria revealed four conserved families: IF2, EF-Tu, EFG, and LepA(EF4).
Täisgenoomidele põhinev analüüs näitas, et üheksast trGTPaaside perekonnast on bakterites konserveerunud neli: IF2, EF-Tu, EFG ja LepA(EF4).
Our knowledge about functional properties of proteins originates from experimental works performed with a limited number of model organisms.
Meie teadmised valkude funktsioonidest pärinevad üksikutelt mudelorganismidelt.
These sub-subgroups differ from each other by conserved amino acids pattern of the G2 motif and insertion/deletion pattern detected from multiple sequence alignment.
Need alam-alamgrupid erinevad teineteisest G2 motiivi konserveeruvuse ja insertsioonide/deletsioonide mustri alusel.
Proteins are vital for the cell – they serve as building blocks and catalysts for many different reactions.
Valgud on raku ehituskivideks ja eluks vajalike reaktsioonide katalüüsijateks.
Phylogenetic analyses, performed by us, enable to propose hypothesis about ancient origin of EFG subfamilies - they have appeared at the same timescale with (or even before) arousing eukaryotic life-forms.
Fülogeneetiline analüüs võimaldab püstitada hüpoteesi nelja EFG alamperekonna iidsest päritolust, st. nad on tekkinud ajalises skaalas enne (või samaaegselt) eukarüootse rakuvormi lahknemist arhedest ja bakteritest.
Functional innovation, common for the whole subfamily, is carried by 12 EFG II specific positions.
Funktsionaalse innovatsiooni kandjaks EFG II valgus võib pidada eelkõige 12 positsiooni, mis on spetsiifiliselt konserveerunud just EFG II alamperekonnal.
The phylogenetic tree of EFG revealed four subfamilies: EFG I, spdEFG1, spdEFG2, and EFG II.
Lähem analüüs tõi välja, et kogu varieeruvuse EFG perekonnas võib jagada neljaks alamperekonnaks: EFG I, spdEFG1, spdEFG2 ja EFG II.