natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Possibility of the food business establishment applying instruments offered by structural funds and financial company
Toitlustusettevõtte rajamise võimalikkus struktuurifondidest ja finantsasutustest taodeldavate toetustega
Analysed are the location of the company, competitors, potential clients, obstacles witch might occur, and the company`s influence to local area.
Analüüsitud on loodava ettevõtte asukohta, potensiaalset klientuuri, konkurente, loodava ettevõtte rolli kohalikus asulas ning võimalikke takistusi, mis võib ettevõtte käivitamisel ette tulla.
The aim of this bachelor thesis was to find a suitable means of financing for starting the business, also find the expected cost of equipment and find the way to finance the purchase of equipment.
Käesoleva bakalaureusetöö uurimuse eesmärgiks oli välja selgitada sobivad finantseerimise vahendid ettevõtlusega alustamiseks, ettevõtte tööks vajalike seadmete arvatava maksumuse väljaselgitamine ning seadmete ostu rahastamiseks sobivaima viisi leidmine.
Analysed are company projected financial results during company`s first two years of activity, equipment cost analysis.
Samuti on töös välja toodud ettevõtte prognoositavad majandustulemused kahel esimesel tegevusaastal ning ettevõtte tööks vajalike seadmete maksumuse analüüs.
The best way to finance the company is by using Kredex start-up loan and start-up grant offered by Enterprice Estonia.
Parim viis ettevõtluse rahastamiseks on Kredexi poolt pakutav ettevõtluslaen ja EASi poolt pakutav ettevõtlustoetus.
In summary, funding the company with Kredex start-up loan and Enterprise Estonia`s start-up grant is bossible, provided that there is a capital needed for self financing.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et ettevõtte rajamine struktuurifondide toetuste ja finantsasutuste poolt pakutavate ettevõtluslaenudega on võimalik, eeldusel, et omafinantseeringuks vajalik kapital on olemas.
In the process are determined the activities needed to establish the company.
Töö käigus on leitud ettevõtte rajamiseks vajalikud tegevused, välja on toodud loodava ettevõtte tulevikuvisioon.
Using start-up loan is suitable for investments due the low intress rate.
Seejuures ei teki ülejõu käivat laenukoormust loodavale ettevõttele, kuna Kredexi poolt pakutava ettevõtluslaenu intressimäär on suhteliselt madal.
Enterprise Estonia is offering different support possibilities and solutions to help a starting entrepreneur kick-start their business.
EASi poolt pakutav starditoetus on suurepärane võimalus vähendada ettevõtte kulutusi seadmete soetamisel kattes saadava toetusega märkimisväärse osa soetusmaksumusest.
The start-up loan with Kredex guarantee is suitable for starting enterprises for financing of investments and operating capital.
Esmased kulud mis tuleb ettevõtte käivitamisel teha on ettevõtte asutamisega seotud kulud ja omakapital, mis peab ettevõtte omanikel olemas olema.
Estonian cereals and oilseed producers technical efficiency and the changes on basis of fuel regulations in 2011-2015
Eesti teravilja- ja õlikultuuride tootjate tehniline efektiivsus ning selle muutus kütuseregulatsioonide taustal aastatel 2011-2015
The fall in cereals and oilseed prices, rising input cost and continues need for investments force producers to produce more efficiently.
Teravilja- ja õlikultuuride langenud kokkuostuhind, kasvavad sisendikulud ja pidev investeeringute vajadus sunnib taimekasvatustootjaid tootma veelgi efektiivsemalt.
DEA model include six inputs: labor, fertilizer and pesticides costs, fuel costs, capital costs, other operating costs and cultivated land and one output: cereals and oilseed production.
DEA meetodis vaadeldi järgimisi sisendeid: töötunnid, väetise- ja taimekaitsekulud, kütusekulud, kapitalikulud, muud tegevuskulud, haritav maa, väljundina vaadeldi teravilja- ja õlikultuuride kogutoodangut tonnides.
Results reveal that through the periood efficiency is different in size groups and change of fuel costs also changes efficency differently so fuel regulation change desicions should be done properly.
Uuringust selgub, et analüüsiperioodil on erinevate suurusgruppide efektiivsus varieeruv ning kütusekulude muutus muudab efektiivsust erinevalt.
The aim of current Master’s thesis is to measure Estonian cereals and oilseed producers technical efficiency in the change of fuels costs in different size groups from 2011 to 2015 using FADN (Farm Accountancy Data Network) database.
Magistritöö eesmärk on anda hinnang Eesti teravilja- ja õlikultuuride tootjate tehniline efektiivsus erinevate suurusgruppide puhul ja selle muutus kütusekulude muutusel aastatel 2011-2015 Eesti põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi FADN alusel.
There are mordern technologies involved in production and more climate suitable varieties are growing in the fields.
Eesti teraviljasektor on läbi teinud lähiminevikus suure arengu, tootmisse on kaasatud kaasaegsemaid tehnoloogiaid ning põldudel kasvatakse siinsesse kliimasse sobivamaid sorte.
The calculations are made using non-parametric Data Envelopment Analysis (DEA).
Efektiivsuse hindamiseks on kasutatud DEA meetodit ja magistritöö eesmärgi saavutamiseks kasutati suurusgruppide vahelist võrdlusanalüüsi.
Plant-based food proteins
Proteiinid taimsest toorainest
Field pea contained from 18,16% to 19,18% protein in dry matter, the results differed significantly from previous studies (20 – 30%).
Põldherne proteiinisisaldused kuivaines jäid vahemikku 18,16 – 19,18% vahemikku, erinedes võrreldes eelnevate uuringutega (20 – 30%) märgatavalt.
Various sources of plant-based proteins were studied, but more attention was paid to pulses crops grown in Estonia, field pea (Pisum sativum L.) and faba bean (Vicia faba L.).
Töös uuriti erinevaid taimse proteiini allikaid, kuid suurem tähelepanu oli pööratud Eestis kasvatavatele kaunviljadele põldhernes (Pisum sativum L.) ja põlduba (Vicia faba L.).
The results in the experiments showed, that faba bean protein content in dry matter were 25,77 – 31,87%.
Katsetes saadud põldoa kuivaine proteiini sisaldused olid vahemikus 25,77 – 31,87%.
In the experimental part random field pea and faba bean seeds (3 different varieties were used for both crops) were used from the Estonian Crop Research Institute.
Eksperimentaalses osas kasutati Eesti Taimekasvatuse Instituudis kasvatatavaid põldherne ja põldoa sorte (mõlemast liigist kasutati 3 erinevat sorti) ning määrati nende kuivaines sisalduv proteiin Kjeldahli meetodit kasutades.
The aim of the thesis was to investigate different sources of plant-based proteins, as well as to study increasingly growing crops in Estonia, field pea and faba bean.
Samuti uurida Eestis üha enam kasvatama hakatud kultuure, põldhernest ja põlduba ning nende kuivaines sisalduvat proteiini.
Previous studies have shown that faba bean protein content in dry matter ranged from 22% to 36%.
Põldoa proteiinisisaldusi uurides ning katsete tulemustega võrreldes olulist erinevust ei tekkinud, tulemused jäid vahemikku 22 – 36%.
Clients´satisfaction and expectations in the claim adjustment process of cars insured by different insurance companies
Klientide rahulolu ja ootused erinevates kindlustusseltsides kindlustatud sõidukite kahjukäsitlusprotsessidega
Thus it could be concluded that insurance companies have good possibilities to increase customer satisfaction by increasing the speed of claims handling process.
Seega võib töö tulemuste põhjal järeldada, et kõige rohkem on võimalik kindlustusseltsidel suurendada kliendirahulolu kahjukäsitluse kiiremaks muutmisega.
Customers are most satisfied with claims handlers’ competence and amount of compensation.
Küsitlusele vastanud on kõige enam rahul kahjukäsitluse kompetentsusega ja kahjuhüvitise suurusega.
Credibility of the company, claims handling, selection and pricing of insurance product are almost as important.
Tulemused näitavad, et kliendid peavad kindlustusseltsi valikul kõige olulisemaks kindlustustingimusi, kuid ligikaudu sama tähtsusega on ka kindlustusseltsi usaldusväärsus, kahjukäsitlus, kindlustustoodete hind ja valik.
In case of claims handling customers find amount of compensation, claims handlers’ competence and speed of claims handling process most important for customer satisfaction.
Kahjukäsitluse juures peetakse kõige olulisemaks kahjuhüvitise suurust, kahjukäsitlejate kompetentsust ja kahjujuhtumi menetlemise kiirust.
Claims handling is a process that has a direct effect on compensation received by the customers.
Need on aluseks otsuse langetamisel kahju hüvitamise kohta.
The aim of the thesis is to investigate customers’ expectations and satisfaction with claims handling in the Estonian insurance market.
Käesolevas töös läbiviidud empiirilises uuringus selgitati välja klientide rahulolu Eesti kindlustusseltside kahjukäsitlusega sõidukikindlustuse puhul.
Thus, it is expected to be an important determinant of customer satisfaction in insurance.
Samal ajal on kahjukäsitlus väga oluline ka klientide jaoks, sest see on üheks olulisemaks kliendirahulolu kujundavaks teguriks kindlustusteenuse juures.
Customers are most dissatisfied with the speed of clams handling process.
Kõige rohkem ollakse rahulolematud kahjukäsitluse kiirusega, mille kohta leitakse, et see on liiga aeglane ja kulutab liiga palju klientide isiklikku aega.
The results of the study indicate that Estonian customers find insurance conditions to be most important determinants of insurance company selection.
Kahjujuhtumi hüvitamine on põhjuseks, miks kliendid kindlustusteenuseid tarbivad ja seetõttu sõltub nende tarbijate kasu kindlusteenusest otseselt kahjukäsitlusest.
Survey questions covered the issues of customers’ expectations on vehicular insurance and claims handling as well as satisfaction with the claims handling process.
Kahjukäsitlus on protsess, mille käigus selgitatakse välja kahjujuhtumiste tagajärjel tekkinud kahjustused ja asjaolud ning kindlustusjuhtumi toimumise asjaolud ja tagajärjed.
The author decided to study that issue for vehicular insurance, which is the most widespread type of insurance in Estonia.
Kahjukäsitlus on kindlustusseltside jaoks väga oluline, sest kahjunõuete hüvitamine on kindlustusseltsile kõige suuremaks kuluallikaks, mis võib moodustada kuni 80% kogukuludest.
At this time, rising temperature is one of the most topical issues as it threatens the ecosystem as a whole and has an impact on agriculture.
Käesoleval ajahetkel on temperatuuritõus üks aktuaalsemaid teemasid, kuna see ohustab ökosüsteemi kui tervikut ning avaldab mõju põllumajandusele.
Plants are susceptible to various abiotic stress factors during their growth, such as low and high temperatures, drought, and excess water and light.
Taimed on oma kasvuajal vastuvõtlikud erinevatele abiootiliste stressi faktoritele nagu näiteks madalate ja kõrgete temperatuuride esinemine, põud, liigne vesi ja valgus.
For B. nigra three diverse heat stresses were applied: 1) temperature response curve (20-40 °C); 2) long-term stress (25-44 °C); 3) heat shock stress (25, 45-50 °C).
Mustale kapsasrohule tekitati kolm erinevat kuumastressi: 1) temperatuuri järk-järgult tõstmine (20-40 °C); 2) pikaajaline stress (25-44 °C); 3) kuumašoki stress vesivannis (25, 45-50 °C).
For tobacco heat shock was applied at 46-55 °C.
Vääristubakale tekitati kuumašoki stress vesivannis temperatuuridel 46-55 °C.
At highest temperatures both species emitted (Z)-3-hexen-1-ol and (E,E)-2,4-hexadienal, demonstrating cellular damage.
Kõrgematel temperatuuridel esinesid mõlema taime emissioonides sellised rõhulõhna komponendid nagu (Z)-3-hekseen-1-ol ja (E,E)-2,4-heksadienaal, mis viitavad kahjustatud taimerakkudele.
Heat stresses caused foliage photosynthetic characteristics decrease in both plants.
Kuumastressid tekitasid mõlemas taimes fotosünteesi näitajate tugevaid langusi kõrgematel temperatuuridel.
High temperatures and their occurrence longevity affects VOCs emission from plants and VOC changes affect plant-plant, plant-insect and plant-insect-environment interactions.
Kõrged temperatuurid ja nende ajaline kestvus mõjutavad oluliselt taimede lenduvühendite emissioone ja neil on märkimisväärne mõju taimede, taimede ja putukate omavahelises suhtluses ning taime-putuka-keskkonna interaktsioonides.
For N. tabacum, 52 °C was the maximum temperature threshold to cope, as temperatures above this increased the emission of GLVs and methanol (maximum peak at 54 °C).
Vääristubaka maksimaalseks temperatuuritaluvuseks oli 52 °C, millest kõrgemal olevad temperatuurid aga suurendasid märgatavalt rõhulõhna komponentide ja metanooli emissiooni (maksimaalne tõus esines temperatuuril 54 °C).
Long-term and heat shock stress caused increased emission of GDPs and GLVs from B. nigra, although the variety of compounds belonging to these groups was diverse in long-term stress.
Pikaajaline ja šoki stress tõstsid glükosinolaatide laguproduktide ja rohulõhna komponentide emissooni mustast kapsasrohust, kuid pikaajalise stressi käigus oli nende lenduvühendite varieeruvus mitmekesisem kui šokikatses.
The main goal of the thesis was to investigate if the heat stress responses of Brassica nigra L. and Nicotiana tabacum L. are related to the heat stress severity, to evaluate changes in foliage photosynthetic characteristics (net assimilation rate, stomatal conductance) and volatile organic compound (VOC) emissions and if the stress reaction is species specific.
Töö peamiseks eesmärgiks oli uurida musta kapsasrohu ja vääristubaka reageeringut kuumastressi erinevatele ja kõrgetele temperatuuridele, muutusi fotosünteesi näitajates (õhulõhede juhtivus, fotosünteesi kiirus) ja lenduvühendite emissioonis ning hinnata, kas kuumastressile reageerimine on liigispetsiifiline.
From N. tabacum emission of isoprene, monoterpenes, methacrolein and methanol together with GLVs were evaluated.
Vääristubaka lenduvühenditest uuriti isopreeni, monoterpeene, metakroleiini, metanooli ja rohulõhna komponente.
In the case of B. nigra species-specific glucosinolate degradation products (GDPs), monoterpenes and stress compounds like green leaf volatiles (GLVs) were the main target for VOC investigations.
Musta kapsasrohu puhul peamised lenduvühendid, millele keskenduti olid liigile spetsiifilised lenduvad glükosinolaatide laguproduktid, monoterpeenid ja erinevad stressiühendid e rohulõhna komponendid.
The effects of heat stress severity on photosynthesis and volatile organic compound emissions in black mustard and tobacco
Kuumastressi mõju musta kapsasrohu (Brassica nigra L.) ja vääristubaka (Nicotiana tabacum L.) fotosünteesile ja lenduvühendite emissioonidele
The impact of accession on the financial sustainability of Estonian municipalities
Ühinemiste mõju finantsilisele jätkusuutlikkusele Eesti kohalikes omavalitsustes
To describe them during the period from 2007 to 2016 the chosen indicators focused more on the financial connections to residents.
Nende iseloomustamiseks perioodil 2007–2016 valitud näitajate puhul on pööratud suuremat tähelepanu finantsnäitajate seosele elanike arvuga.
For the survey sample were chosen twenty local governments that amalgamated between 2009 and 2013.
Uuringu valimisse valiti kakskümmend kohalikku omavalitsust, kes ühinesid aastatel 2009 ja 2013.
The increasing government areas in turn decreased the population density.
Pindala suurenemine omakorda põhjustas asustustiheduse vähenemise.
More specific post amalgamation changes were operating expenditure and operating revenue increase income tax increase in operating activities revenue, in subsidies per person and in decrease in self revenue per person and per activities revenue, in some employment expenditure and economic expenditure decrease per person and net indebtedness increase per person.
Selgematest ühinemisjärgsetest muutustest võib välja tuua tulumaksu osakaalu tõusu tegevustuludest, saadud toetuste elaniku kohta ja omatulude vähenemise nii elaniku kohta kui ka tegevustuludest, mõningase tööjõukulude ja majandamiskulude vähenemise elaniku kohta ja netovõlakoormuse suurenemise elaniku kohta.
In the fear of forced amalgamations by the administrative reform the impact of the amalgamation choices have quite often been under analyzed even though it is important to identify the strong points and the weak points and the actual impact of the amalgamation on the local governments.
Sundliitmise hirmus toimunud ühinemiste puhul jäävad ühinemise otsuste mõjud sageli põhjalikumalt analüüsimata, kuigi ratsionaalsemate otsuste tegemiseks on oluline välja selgitada ühinemiste tugevad ja nõrgad küljed ning ühinemiste tegelik mõju kohalikele omavalitsustele.
The goal of the master's thesis was to identify the impact of the amalgamation on the local governments financial sustainability.
Magistritöö eesmärk oli analüüsida ühinemise mõju kohalike omavalitsuste finantsilisele jätkusuutlikkusele.
Local governments with low population number and questionable sustainability is a current issue that is hoped to be resolved by amalgamation of those governments.
Päevakorral on küsimus väikese elanike arvuga kohalike omavalitsuste jätkusuutlikkuse kohta ja seda probleemi loodetakse lahendada kohalike omavalitsuste ühendamisega.
The main changes associated to the amalgamation of the local governments were increasing number of residents and increasing local government areas.
Ühinemiste suuremad muutused seisnesid kohalike omavalitsuste elanike arvu ja pindala suurenemisel.
To analyses the impact the changes had on the local governments comparison and correlation analysis was used.
Näitajate muutuste analüüsimiseks kasutati võrdlus- ja korrelatsiooni analüüsi.
Increasing number of residents affected the local governments revenue and expenditure.
Elanike arvu suurenemine mõjutas nii kohalike omavalitsuste tulusid kui ka kulusid, suurenesid nii põhitegevuse tulud, kui ka põhitegevuse kulud.
This question got the most negative answers.
See küsimus andis kõige rohkem negatiivseid vastuseid.
In the inquiry participated the skiers who had skied at least once during winter 2012.
Küsitluses osalesid suusatajad, kes on talvel 2012 vähemalt korra käinud suusatamas.
The questionnaire was sent to the e-mail addresses of 212 respondents and the filled questionary were sent back by 179 skiers, of whom 111 were men and 68 women.
Ankeet saadeti 212 respondendi e- kirja aadressile ning täidetud küsimustiku saatis tagasi 179 vastajat, kellest 111 olid mehed ja 68 naised.
Suggestions which were given by the users: to develop special trails for walkers, dog-walkers and sledges.
Soovitused kasutajate poolt: rajada eraldi rajad jalutajatele, koeraomanikele ja kelgutajatele.
More was used ski borrowing (12), washing and sauna (13) and ski waxing (9).
Rohkem kasutati suusalaenutust (12), pesemisvõimalust ja sauna (13) ning suuskade hooldust (9).
The factors which influence carrying capacity of ski tracks and a study of satifications of users
Suusaradade koormustaluvust mõjutavad tegurid ning kasutajate rahulolu uuring
151 people answered, they have not given up from skiing if there is too much skiers on the trail, sometimes gave up 24 and 4 gave up using of track when it was overcrowded.
151 küsimustikus kirjutati, et ei ole loobutud suusatamast, kui on häirivalt palju inimesi rajal, mõnikord loobus 24 ja 4 loobus rada kasutamisest ülerahvastumise korral.
126 skiers use the ski trails from spring to autumn who mostly go for running (96), bicycling (64) and north-walking (19).
Kevadest sügiseni on kasutab 179st vastanust suusaradasid 126, kes põhiliselt harrastavad siis jooksmist (96), jalgrattasõitu (64) ja kepikõnd (19).
The purpose of the current master thesis „The factors which influenece carrying capacity of ski tracks and a study of satisfactions of users" was researched which factors depend satisfactions of the carrying capacity of ski tracks from, the contentment with the trails among skiers who ski on the different Estonian ski tracks and with services which are offered and touristic carrying capacity.
Kokkuvõte Käesoleva magistritöö „Suusaradade koormustaluvust mõjutavast tegurid ning kasutajate rahulolu uuring" eesmärgiks oli uurida, millistest teguritest sõltub suusaradade koormustaluvus ning erinevatel Eesti suusaradadel suusatavate spordihuviliste rahulolu radadega ja pakutavate teenustega ja turistliku koormustaluvusega.
A good ski track has vary relief, in beautiful landscape, according to personal skills is possible to choose part of trail, different distances, tracks are well maintained, illuminated, with sufficient snow (if necessary could produce artificial snow).
Spordiharrastajate arvates on hea suusarada vahelduva reljeefiga, ilusal maastikul, vastavalt võimetele saab valida rajalõiku, erineva pikkusega, rajad on hästi hooldatud, valgustatud, piisava lumega (st vajadusel teha kunstlund).
87 participants who answered to the questionnaire, 87 athletes take part in marathons and 70 of them mentioned that touristic carrying capacity of marathons have not exceeded and by 17 were written that there are too much participants in ski marathons.
Suusamaratonidest võtab osa 87 küsitluses osalejat, kellest 70 vastuses märgiti, et maratonide turistlik koormustaluvus ei ole ületatud ja 17, et suusamaratonidel on liiga palju inimesi.
The runners, north-walkers, walkers (68 answers), dogs and dogwalkers (54) and sledges (18) cause problems in wintertime on the ski trails.
Talvel põhjustavad suusaradadel probleeme jooksjad, kepikõndijad ja jalutajad (68 vastust), koerad ja koertega jalutajad (54) ja kelgutajad (18).
The quality of ski tracks in winter are very good 41, good 105, average 33 by the opinion of respondents, in summer the tracks are very good 52, good 56 and average 18 by the skiers.
Suusaradade kvaliteeti talvel hindab väga heaks 41, heaks 105 ja keskmiseks 33 vastajat, suvel väga heaks 52, heaks 56 ja keskmiseks 18 spordihuvilist 126.
More warning signs both in Estonian and Russian language.The home trail is full of skiers were mentioned by the 17 respondents, at weekends by the 66 respondents and there is no problem of congestion was written in the 96 questionnaires.
Kodurada on ülerahvastatud suusatajatest pidevalt 17 vastust, nädalalõppudel 66 vastust ning ei ole probleeme rahvahulgaga oli kirjutatud vastuseks 96 ankeedis.
The car parking was evaluated by 53 athletes very good, 64 good, average 25 and worse 5.
147 autoomanikust 53 hindas parkimist väga heaks, 64 heaks, keskmiseks 25, halvaks 5.
The abundance of ski tracks in his/her place of residence were evaluated as very good 44, good 79, average 38, bad and very bad 4 by the practitioners.
Suusaradade rohkust oma elukohas hindas väga heaks 44, heaks 79, keskmiseks 38, halvaks 14 ning väga halvaks 4 spordiharrastajat.
The answers about Tallinn and Tartu were given conflicting – in the 20 questionnaires were answered there are sufficient ski trails in Tallinn and opposite, 2 tracks are not enough for so big city.
Tallinna ja Tartu kohta olid vastused päris vasturääkivad – 20 ankeedis oli, et Tallinnas on piisavalt suusaradu ja siis 12, et 2 rada on nii suure linna kohta vähe; Tartus arvati 15 elaniku poolt, et suusatamise kohti on piisavalt, 8 ankeedis vastati, et terviseradu on vähe ja need on lühikesed.
The organizing of parking during big events were assessed in the 100 questionnaires and the result very good was given by 11 respondents, good 71, average 12, bad 5 and very bad by 1 athlete.Priced services were used by 78 skiers and very good were given by 11 persons, good 48, average 15, bad 3 and 1 answer was very bad.
Parkimise korraldust suurürituste ajal hinnati 100 ankeedis, milles väga heaks hinnati 11, heaks 71, rahuldavaks 12, halvaks 5 ja väga halvaks 1 juhul.
The horses could be dosed a maximum of 5 times during the evening depending on how the owners evaluated their stress level.
Hobustele võis õhtu jooksul anda ravimit maksimaalselt 5 korda, sõltuvalt sellest, kuidas omanikud hindasid stressitaset.
Stressed horses risk injuring themselves and handlers and it may also be a welfare problem.
Stressis hobused võivad end ja inimesi vigastada ning see on ka heaolu probleem.
Noise anxiety in horses caused by fireworks has not been studied before, even though it is a well-known problem by owners.
Ilutulestike põhjustatud müratundlikkust hobustel pole varem uuritud, ehkki see on omanikele tuntud probleem.