natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The author is of the opinion that the feedback system on the Advice Centre’s web page, the frequency of using it, and the feedback itself should be reviewed.
Autori arvates tuleks üle vaadata Nõuandekeskuse internetikoduleheküljel olev tagasiside andmise süsteem ja selle kasutamise aktiivsus ning sealt saadud tagasiside.
The research showed that the level of customer satisfaction with the Advice Centre is quite high.
Uuringu tulemusena selgus, et Nõuandekeskuses on klientide rahulolu küllalt heal tasemel, kuid esines ka mõningaid puudujääke.
The Satisfaction of Põlva County´s Starting Farmers With Advisory Services on The Example of The Non-Profit Organisation The Union of Põlva County Farmers
Alustavate Põlvamaa põllumajandusettevõtjate rahulolu nõustamisteenusega MTÜ Põlvamaa Põllumeeste Liidu Nõuandekeskuse näitel
However, some shortcomings were identified.
Samuti tuleks korrigeerida asutuse lahtiolekuaegasid.
What are the best known and what are the less known species?"
Millised on enamtuntud ning millised vähemtuntud liigid?".
There was no significant difference between the results of boys and girls, although previous studies showed that girls have a better knowledge of naming species then boys (Wandersee 1986; Ojasoo 2014; Kaasinen 2019).
Poiste ja tüdrukute tulemustes erinevusi ei olnud, kuigi eelnevatest uurimustest on teada, et tüdrukutel on poistest paremad teadmised liikide nimetamisel (Wandersee 1986; Ojasoo 2014; Kaasinen 2019).
Data was analyzed with MC EXCEL where mainly single-factor analysis of variance was used.
Andmed analüüsiti programmiga MS EXCEL, kus peamiselt kasutati ühefaktorilist dispersioonanalüüsi.
The research questions were: "How well do the students know plant and animal species that are addressed in educational literature and are common in Estonian nature?
Eesmärgi väljaselgitamiseks esitati uurimisküsimused: „Kui hästi tunnevad kooliõpilased õppekirjanduses läbivalt käsitletud ja Eesti looduses tavapäraseid looma- ja taimeliike?
The theoretical part of the thesis covers previous research.
Teoreetilises osas käsitletakse sarnaseid varasemaid uurimusi.
The study showed that in 6th, 9th, 12th grade results did not differ significantly, however the knowledge of naming plant and animal species was limited to the 6th grade level for the upper school levels.
Töös selgus, et 6., 9. ja 12. klasside tulemused ei erinenud üksteisest oluliselt, ehk õpilaste teadmised taime- ja loomaliikide nimetamisel piirdusid 6. klassi tasemega.
Is the knowledge of students related to the student’s level of education, sex or place of residence?
Kas liikide tundmine erineb õpilaste kooliastme, soo või elukoha lõikes?
In the future it will be possible to study if students have similar knowledge of species over Estonia and elaborate measures to improve the knowledge about species
Edaspidi on võimalus uurida, kas õpilaste liigitundmine on sarnane üle kogu Eesti ja välja selgitada abinõud õpilaste liigitundmise parandamiseks.
A quantitative research method was used and a test with twenty pictures of animals and plants was redacted to determine the knowledge of students.
Kasutati kvantitatiivset uurimismeetodit ning teadmiste välja selgitamiseks koostati test, kus oli kümne taime ja kümne looma pildid.
The aim of the study was to find out, how students from different school levels (3 th, 6th, 9th, 12th) know plant and animal species.
Uurimistöö eesmärk on välja selgitada, kuidas tunnevad erinevate kooliastmete (3., 6., 9. ja 12. klasside) õpilased taime- ja loomaliike.
Student Knowledge About Plant and Animal Species in Four School Degrees in the Example of Two Tartu County Schools
Neljas kooliastmes õppivate õpilaste teadmised taime- ja loomaliikide kohta kahe Tartumaa kooli näitel
The results revealed, that students recognized only half of the presented species and plant species were less recognized than animal species.
Saadud tulemustest selgus, et õpilased tundsid vaid pooli küsitud liikidest.
In this Bachelor Thesis we study students` knowledge about plant and animal species in four school degrees on the example of two Tartu county schools.
Töö uurib õpilaste teadmisi taime- ja loomaliikide tundmise osas kahe Tartumaa kooli näitel.
The students, living in the countryside had better knowledge of species.
Samuti selgus et taimi tuntakse loomadest vähem ning paremad teadmised olid linnast väljas elavatel õpilastel.
The study was conducted in Tartu, Estonia and involved 62 individuals.
Uurimus on läbi viidud Eestis ja selles osales 62 Tartu elanikku.
The findings offer evidence that citizens in Tartu do notice, use and appreciate such interventions as they provide good emotions, carry place values and social values.
Uurimus kinnitab, et Tartu elanikud panevad tähele, kasutavad ja väärtustavad omaalgatuslikke kujunduselemente kolmel põhjusel: need elemendid kannavad endas kohapõhiseid väärtusi, sotsiaalseid väärtusi ja tekitavad häid emotsioone.
Even if public participation is regular tool for official planning it is not sufficient to meet everybody’s needs in multiflorous and diverse urban environment.
Kuigi linlaste kaasamine otstusprotsessidesse on linnaplaneerimises hea tava, ei piisa ametlikest meetoditest kõigi linnaelanike vajaduste rahuldamiseks.
The research tool was open end questionnaire with example pictures of previously defined typology of informal design interventions found in urban exploration in Tartu.
Uurimismeetod oli avatud vastustega küsimustik, milles toodud omaalgatuslike kujunduselementide näidispildid varemalt kogutud fotomaterjali ja loodud tüpoloogia alusel.
Citizens expect official planners and city government to legalize and encourage informal design approach.
Linnaelanikud ootavad, et linnaplaneerijad ja linnavalitsus arvestaksid omaalgatuslike kujunduselementide loojate soovidega ja julgustaksid rohkem sedasorti sekkumist linnaruumi.
This study focuses on the users preferred qualities of small-scale local design interventions of public space.
Selles töös uuritakse linnaelanike suhtumist omaalgatuslikkesse kujunduselementidesse avalikus ruumis.
In that case inhabitants claim their right to the city through small quick creative acts - informal design interventions.
Sellisel juhul lahendavad elanikud oma probleemi läbi omaalgatusliku sekkumise.
Informal public spaces in Tartu: the role of small-scale local design interventions
Omaalgatuslike kujunduselementide roll Tartu avalikus ruumis
All types of starch granules had credibly bigger granules if they either received manure as a fertilizer option (OrgII) in organic farming or nitrogen fertilizer in two sections as an option (N100 and N150) in conventional farming.
Kõigil tärkliseterade tüüpidel olid usutavalt suuremad graanulid mahesüsteemis sõnnikut saanud väetisvariandil (OrgII) ja tavasüsteemis lämmastikväetist kahes jaos saanud variantidel (N100 ja N150).
Weather conditions and nitrogen norm have influence on the size of starch granules.
Ilmastik ja lämmastiku norm mõjutavad tärkliseterade suurust.
In 2008, the long-term five-field crop rotation experiment was established at the EULS Institute of Agriculture and Environment in Eerika to compare the organic and conventional growing systems.
Töö põhineb 2008. a. Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Eerikal asuvale põllule rajatud pikaajalisel katsel.
The main purpose of this thesis was to explore what influence farming system, weather conditions and the length of winter wheat grain filling period have on the size development of starch granulesin winter wheat.
Antud magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada viljelusviisi, ilmaolude ning terade täitumisperioodi pikkuse mõju talinisu tärkliseterade suuruse kujunemisel.
The diameter of starch granules was not significantly influenced by the farming system.
Peenjahu saak ei olnud usutaval määral mõjutatud viljelusviisist.
Weather conditions had a relatively bigger intensity, forming 24-38% of overall impact in accordance with the types of starch granules.
Mõjult suurema osatähtsusega oli ilmastik moodustades kogumõjust 24‒38% vastavalt tärkliseterade tüübile; väetisvariandi mõju osatähtsus varieerus sõltuvalt tärkliseterade suurusest 18‒ 24% vahel.
Due to a higher percentage of smaller or C type granules within the used starch granules of winter wheat in those years was the yield of fine flour bigger in those particular years.
Peenjahu saak oli suurem juhtudel, kui tera täitumisperiood füsioloogilise küpsuseni oli pikem, sest nendel aastatel oli talinisu terade tärklises suurem väiksemate ehk C-tüüpi terade osakaal ja see põhjustas ka suurema peenjahu saagi nendel aastatel.
Impact of weather conditions and farming systems on starch granules formation and flour yield of winter wheat
Viljelusviisi ja ilmastiku mõju talinisu tärklise teradele
Farming system did not have a significant influence on the yield of fine flour.
Viljelusviis ei mõjutanud usutaval määral tärkliseterade läbimõõtu.
Cooling Load of a Private and Public Building
Eramaja ja ühiskondliku hoone jahutuskoormuse analüüs
According to the statistical analysis there seemed to be negative correlation between the concentrations, but it was not statistically significant.
Statistilise analüüsi tulemusena leiti, et nendevaheline korrelatsioon oli negatiivne, samas polnud see statistiliselt oluline.
Total of 26 synovial fluid and 12 serum samples from dogs with CrCL rupture were analyzed by using ELISA-method.
Liigesevedeliku (n = 26) ja seerumi proovid (n = 12) analüüsiti ELISA-meetodiga.
Serum amyloid A (SAA) is a major acute phase protein in dogs.
Seerumi amüloid A (SAA) on koertel oluline akuutse faasi proteiin, mis on diagnostiliselt tähtis süsteemse põletiku marker.
Hepatocytes in the liver are the main source of SAA, but extrahepatic synthesis has been demonstrated as well in previous studies.
SAA produtseeritakse peamiselt maksarakkudes, ent varasemad uuringud on näidanud ka SAA maksavälist sünteesi.
In conclusion, the obtained results suggest that SAA in synovial fluid is not useful biomarker for evaluating the local inflammation grade in the joint during CrCL rupture.
Tulemustest võib järeldada, et liigesevedeliku SAA ei ole kasulik marker liigesesisese põletikuastme väljaselgitamiseks.
Results might also indicate, that local and systemic response to inflammation is appearing differently during CrCL rupture, though further studies with bigger sample size would be recommended.
Lisaks võib järeldada, et lokaalne ja süsteemne põletikuvastus väljenduvad erinevalt kraniaalse ristatissideme rebendi korral.
Cranial cruciate ligament (CrCL) rupture in the stifle joint is common cause for hind limb lameness and pain in dogs.
Kraniaalse ristatissideme rebenemine põlveliigeses on koertel tagajala lonke ning valu üks tavalisemaid põhjusi.
Concentration of serum amyloid A in serum and synovial fluid from dogs with cranial cruciate ligament rupture
Seerumi amüloid A kontsentratsioon seerumis ja liigesevedelikus kraniaalse ristatissideme rebendiga koertel
It often causes subsequently osteoarthritis, which is a destructive disease of joints.
Osteoartriit on liigest kahjustav haigus, mis sageli areneb välja sekundaarselt kraniaalse ristatissideme rebendile.
Results demonstrated the presence of SAA in serum and synovial fluid from dogs with CrCL rupture.
Tulemused näitasid SAA olemasolu seerumis ja liigesevedelikus koertel kraniaalse ristatissideme rebendi korral.
The aim of the study was to investigate the correlation between SAA levels in serum and synovial fluid from dogs with cranial cruciate ligament rupture and the relation between SAA level in synovial fluid and the duration (acute or chronic) of the CrCL rupture.
Antud töö eesmärgiks oli määrata seerumi ja liigesevedeliku SAA kontsentratsioonide vahelise korrelatsiooni olemasolu kraniaalse ristatissideme rebendiga koertel.
Early diagnosis of osteoarthritis has remained challenging in veterinary medicine.
Haiguse varajane diagnoosimine on raskendatud ja see põhineb peamiselt radioloogilistel leidudel.
There was no evidence found between the concentration of SAA in synovial fluid and the duration of the rupture.
Liigesevedeliku SAA kontsentratsiooni ja kraniaalse ristatissideme rebendi kliinilise kulu vahelist suhet ei leitud.
First compaction was made in beginning of June, second in the end of July and third in the end of September.
Esimene tallamine tehti juuni alguses, teine juuli lõpus ning kolmas septembri lõpus.
In both years (2010 and 2011) the soil bulk density was over optimal rate (1.35 g cm-3) for plant growth after first and third cut.
Mõlemal aastal (2010 ja 2011) oli mulla lasuvustihedus üle optimaalse taseme (1,35 g cm-3) taimekasvuks peale esimest ja kolmandat niidet.
Plant biomass samples were collected before every cut.
Taimemass koguti enne igat niidet.
Changes of some soil physical properties on lucern growth
Tallamise mõju mõningatele mulla füüsikalistele omadustele lutserni kasvatamisel
Data were collected in year 2010. and 2011.
Antud magistritöö mullaproovid on kogutud kahe katseaasta jooksul: 2010 ja 2011 aastal.
Mainly the loss of plant productivity was connected with lower soil aeration in wet periods and higher penetration resistance and amount of plant unavailable water in dry periods.
Taimemassi vähenemise põhiline põhjus oli mulla aeratsioonipoorsuse vähenemine märgadel perioodidel ning kuivadel perioodidel kõrge penetromeetriline takistus ja taimedele kättesaadava vee osakaal mullas.
After second cut the bulk density was lower of this rate because of plant root growth and soil organisms effect on soil.
Peale teist niidet oli lasuvustihedus madalam kuna taimejuured ja mulla organismid avaldasid suuremat mõju mullale.
Compaction also decreased soil water permeability already after first cut, but the differences between treatments were statistically significant starting from second cut.
Tallamine vähendas veeläbilaskvust juba peale esimest niidet aga statistiliselt usutav mõju avaldus peale teist niidet.
The results of statistical analysis (ANOVA) revealed significant effect (paboveground biomass.
Statistiline andmetöötlus (ANOVA) näitas niidete ja tallamise usutavat mõju (p 0,05) mulla füüsikalistele omadustele ja lutserni maapealsele taimemassile.
Soil samples to measure soil bulk density, porosity (air filled pores, plant available and unavailable water content) and water permeability were collected after every cut after compaction with 100 cm3 steal cylinders from 0–5 cm and 20–25 cm depth.
Mullaproovid lasuvustiheduse, poorsuse ja veeläbilaskvuse määramiseks võeti 100 cm3 (läbimõõt 5,3 cm ja kõrgus 4 cm) terassilindritega.
There was less big pores in compacted than un-compacted soil and more plant unavailable water.
Tallatud mullas oli suurte pooride osakaal madalam kui tallamata mullas ning see mõjutas veeläbilaskvust.
In this study the soil analysis confirmed fact that compaction affects soils negatively and this reflects in plant biomass.
Antud tööst võib järeldada, et tallamine mõjub negatiivselt taimekasvule ja mullale.
The field experiment to study the effect of soil compaction on Medicago x varia Mart. have been established on the experimental station of the Estonian University of Life Sciences in Rõhu in year 2009.
Proovid on võetud Tartu maakonnast Tähtvere vallast Eesti Maaülikooli katsejaamast Rõhult.
Trial factors were: 1) cuts – three cuts per year; 2) soil compaction – after every cut in by 3 ton tractor by two tyre-to-tyre passes.
Proovid koguti 3 korda aastas – maapealne mass enne ja mullaproovid pärast igat niidet.
Compaction had no significant effect on lucerne biomass during first two cuts.
Tallamine avaldas ka lutserni taimemassile olulist mõju peale esimest ja teist niidet ning peale teist katseaastat oli taimemass vähenenud 50% võrra.
Linkage project for study purposes
Õppeotstarbelise varbmehhanismi eskiisprojekt
The purpose of this project was to design a laboratory device that could be used in the subject „Mechanics of machinery" in order to examine the work of linkage mechanisms in practice.
Seadmega on võimalik uurida reaalsete mehhanismide tööd, anda ülevaade reaalsetest mehhanismidest ja uurida teooria rakenduvust praktikas.
At last the device was tested in practice and the test results were collected.
Andurite ja täiturite tööd kontrolliti katseliselt ning saadud tulemusi hinnati usaldusväärseteks.
The thesis presents the designing process of the linkage mechanism.
Lõputöö tulemusena valmis õppeotstarbelise varbmehhanismi eskiisprojekt.
In addition, basic strength calculations for dimensioning the construction elements and analysis for selecting the electronical components were carried out.
Samuti koostati seadmele esialgne kasutusjuhend ning leiti seadme valmistamiseks vajaminevate komponentide maksumus.
Technical drawings of the linkage mechanism parts, microcontroller parameters, microcontroller codes, electrical wiring schematic and test results are included in the appendices.
Varbmehhanismi detailid monteeriti, paigaldati vajalikud andurid ja prototüübiga viidi läbi katseid.
As a result, the device helps students to get a better overview of linkage mechanism parameters.
Katsete tulemusel saadi ka varbmehhanismi parameetrite graafikud, mida on võimalik edasiselt analüüsida.
The requirements and limitations of the device have been pointed out.
Seatud eesmärkidest ja piirangutest lähtuvalt projekteeriti seadme tööks vajalikud sõlmed, elektroonikalahendused ja koostati tehnilised joonised.
As a part of the thesis, linkage mechanism components were fabricated, human interface and the data acquisition controller were programmed.
Lisaks programmeeriti andmehõiveks vajalikud programmid ning loodi kasutajaliides.
Altogether 27,773 individuals belonging to 32 different taxa were collected.
Kokku leiti pinnasepüünistest 27 773 isendit 32 taksonist.
This Master´s thesis is a part of the project QuESSA (Quantification of Ecosystem Services for Sustainable Agriculture).
Magistritöö teema on seotud projektiga QuESSA (i.k. Quantification of Ecosystem Services for Sustainable Agriculture; e.k.
Species abundance and diversity of predatory arthropods in different agricultural landscape elements
Röövtoiduliste lülijalgsete arvukus ja mitmekesisus põllumajandusmaastiku elementidel
The diversity of carabids was measured by the Shannon-Wiener Syn.
Jooksiklaste liigilise mitmekesisuse arvutamiseks kasutati Shannoni indeksit.
The experiment was carried out in Tartu County in the summer of 2013, using pitfall traps that were emptied after 48 hours.
Entomoloogilise materjali kogumiseks kasutati pinnasepüüniseid, mis tühjendati 48 tunni möödudes.
The research aims were to determine whether and how different landscape elements affect predatory arthropod abundance and taxonomic composition and whether these depend on the percentage of natural and semi-natural areas (nature value) in the agricultural landscape.
Uurimistöö eesmärkideks oli välja selgitada, kas ja kuidas mõjutavad erinevad maastikuelemendid röövtoiduliste lülijalgsete arvukust ja taksonoomilist koosseisu ning kas see sõltub püsivate maastikuelementide rohkusest.
Out if the 34 fields 27 were winter oilseed rape fields.
Enamus kultuurpõllud (27 põldu 34 põllust) olid talirapsi tootmispõllud.
The abundance of arachnids (Arachnida) was the highest also in landscapes with an intermediate proportion of natural and semi-natural habitats and at local level the abundance was most supported by fallow type non-crop elements.
Ämblikulaadsete arvukus oli kõrgeim keskmise looduslike alade osakaaluga maastikes ning maastikuelementidest toetas ämblikulaadsete arvukust enim haljaskesa tüüpi maastikuelement.
The abundance of rove beetles (Staphylinidae) was greatest in landscapes were the proportion of natural and semi-natural areas was high, but no differences appeared in the comparison of different landscape elements.
Lühitiiblaste arvukus oli aga suurim kõrge looduslike alade osakaaluga vaatlusaladel, maastikuelementide võrdluses arvukuses erinevusi ei esinenud.
No significant variations were found in the comparison of different nature value landscape sectors or landscape elements.
Käesoleva töö tulemuste põhjal erinevusi jooksiklaste mitmekesisuses ei leitud maastikuelementide ega erineva looduslike alade osakaaluga vaatlusalade lõikes.
The results demonstrated that the abundance of predatory arthropods was the highest in fallows and lowest in herbaceous areal elements and forest edges.
Kõige arvukamalt esines röövtoidulistest lülijalgsetest ämblikulaadseid, jooksiklasi ja lühitiiblasi.
Contrarily to rove beetles, the abundance of ground beetles did not differ between different proportions of natural and semi-natural areas but at local level the abundance was most supported by the linear herbaceous element.
Jooksiklaste arvukuses vaatlusalade lõikes erinevusi ei esinenud, maastikuelementide võrdluses oli kõrgeim arvukus rohumaaribadel.
The taxonomic composition, abundance of predatory arthropods and diversity of ground beetles (Carabidae) were studied in different landscape elements bordering agricultural fields.
Töö tulemused ja arutelu lubavad põllupidajale soovitada põllupeenarde rajamist ja erinevate maastikuelementide planeerimisel arvestada, et röövtoiduliste lülijalgsete poolt pakutavate ökosüsteemi teenuste jõudmiseks põllule, on agraarmaastikus olulised nii lineaarsed kui ka areaalsed maastikuelemendid.
Problems that may occur when establishing the system are dealt with and solutions for those are looked for.
Käsitletakse süsteemi rajamisel tekkida võivaid probleeme ning otsitakse neile lahendusi.
When choosing a suitable design method, the main emphasis is placed on trying to produce snow in the most scattered way possible.
Sobiliku projekteerimismeetodi valimisel pannakse rõhk sellele, et lund saaks toota võimalikult hajutatult.
Two various possible solutions are compared throughout the thesis for designing different parts of the system and a solution with explanations is proposed.
Töö käigus võrreldakse kahte erinevat võimalikku varianti süsteemiosade projekteerimisel ning pakutakse välja omapoolne lahend koos selgitustega.
Leisure park called Tähtvere Puhkepark has its own snow cannon used to produce snow during the winter season by taking water from the Tartu municipal water system or from river Emajõgi by means of a temporary system, but lacks a properly constructed system.
Tähtvere Puhkepargil on olemas oma lumepuhur, millega haaratakse talvehooajal lume tootmiseks vett Tartu linna ühisveevärgist või ajutise süsteemi abil Emajõest, kuid puudub korralik väljaehitatud süsteem.
The thesis provides a solution, in which the snow guns have several water withdrawal appliances, to keep snow transportation costs that arise when constructing ski tracks to the minimum.
Pakutakse välja lahendus, kus lumekahurite jaoks on mitmeid vee väljavõtukohti, et minimaliseerida suusaradade rajamisel tekkivat lume transportimise maksumust.
Planning an artificial snow system for the Tähtvere dendrological park
Tehislumesüsteemi rajamine Tähtvere dendroparki
The purpose of the thesis is to design a reasonable snowmaking system which includes water intake from river Emajõgi.
Töö eesmärk on projekteerida läbimõeldud lumetootmissüsteem koos veehaardega Emajõest.
This thesis deals with the solutions in order to establish an artificial snowmaking system with a stationary pipework into the Tähtvere dendrological park.
Töös käsitletakse statsionaarse torustikuga tehislumesüsteemi rajamise võimalusi Tähtvere dendroparki.
A combined research methodology was used to achieve this goal.
Eesmärgi täitmiseks kasutati kombineeritud uurimismetoodikat.
Economic services create a living environment for the whole community.
Majandusvaldkonna teenuste abil luuakse elukeskkond kogu kogukonnale.
At present, the situation is assessed to have changed little, but improvement is expected in the long run.
Praeguseks hinnatakse olukorda vähe muutunuks, kuid perspektiivis oodatakse parenemist.
It can be claimed that the merger has not significantly improved the availability and quality of economic services.
Võib väita, et ühinemine ei ole majandusvaldkonna teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti oluliselt parandanud.
The grade of housing service is the highest in Saare.
Elamumajandusteenuse hinne on kõrgeim Saarel.