natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the period from hatching to the onset of exogenous feeding the mortality was 6.31% for the River Kunda 4+ group, 3.39% for the River Kunda 6+ group and 2.39% for the River Daugava group (see Appendix 9).
Oktoobri alguseks oli Daugava rühma järglaste kehamass ca 4 grammi suurem (9.13 ± 2.66 g) kui geenipanga päritolu emaskalade järglastel.
From the fertilization off eggs in October 2012 to the end of December 2013 the survival rates for the offspring were as follows: 34.1% for the River Kunda 4+ group, 45.7% for the River Kunda 6+ group and 57.7% for the River Daugava group (see Appendix 9).
Daugava rühma samasuviste noorkalade juurdekasv augustis oli võrreldes juuniga 76%, Kunda 4+ rühmas 74% ja Kunda 6+ rühmas 72%.
The age of the River Daugava origin broodfish was determined on the basis of collected scale samples.
Kunda jõe populatsioonist pärit sugukarja peetakse kalakasvatuskeskuses kohapeal, Daugava jõe populatsioonist pärit sugukalade mari ja niisk koguti 2012. aasta sügisel jõkke tõusvatelt lõhedelt.
Milk fat and protein contents were higher in winter season than in the summer season.
Rasva- ja valgusisaldused olid võrreldes suveperioodiga oluliselt suuremad talveperioodil.
Milk formed stronger curd when protein and magnesium contents were higher (correlations accordingly 0,23 and 0,26).
Piim moodustas oluliselt tugevama kalgendi, kui valgu- ja magneesiumisisaldused olid suuremad (korrelatsioonikordajad vastavalt 0,23 ja 0,26).
Coagulation time was shorter when pH was lower (r=0,48) and iron and fat contents were smaller (correlations accordingly 0,31 and 0,28).
Piim laapus oluliselt kiiremini, kui pH-väärtus oli madalam (r=0,48) ning raua- ja rasvasisaldused olid väiksemad (korrelatsioonikordajad vastavalt 0,31 ja 0,28).
Monthly milk samples from 20 different farms were collected over one year period (n=248), milk composition, quality and coagulation values were measured/calculated.
Eesmärkide saavutamiseks koguti kord kuus ühe aasta jooksul piimaproove (n=248) 20 farmist ja nendest määrati piima koostis-, kvaliteedi- ja laapuvusnäitajad.
Raw milk quality and composition changes have a great impact on the quality and composition of final dairy products.
Piima kvaliteedil, omadustel ja selle muutuval koostisel on suur tähtsus piimast valmistatud toodete kvaliteedile ja omadustele.
Coagulation properties were better (shorter coagulation time and stronger curd formation) and the pH lower during autumn.
Piima oluliselt paremad laapumisomadused (lühem laapumise aeg ja tugevam kalgend) ning madalam pH-väärtus olid sügisel.
Year-around monitoring of cow’s milk composition and it’s effect on milk coagulation properties
Lehmapiima koostise aastaringne muutumine ja selle mõju piima laapuvusele
Free fatty acid content in milk was higher in farms using robotic milking system.
Vabu rasvhappeid leidus rohkem robotlüpsi kasutamisel.
Somatic cell count had the largest variability (42,9%) and pH had the smallest (0,4%).
Somaatiliste rakkude arv varieerus kõigist piima näitajatest kõige rohkem (42,9%), pHväärtus kõige vähem (0,4%) ja rasvasisaldus oli piima peamistest koostiskomponentidest kõige varieeruvam (8%).
The aim of current thesis was to quantify the variability of milk’s main components and quality values and their impact on coagulation properties.
Töö eesmärgiks oli iseloomustada põhiliste piima koostis- ja kvaliteedinäitajate aastaringset muutumist, nende mõju piima laapuvusele ja leida, kas ja kuidas pidamistehnoloogiad (eeskätt lüpsisüsteemid) piima koostist ja omadusi mõjutavad.
The average carbon concentration used was 47,3 %.
Fraktsioonide keskmine süsiniku sisaldus oli 47,3 %.
During this the modeltrees are cut, weighted and measured to find the drymass of the trees.
Meetodi käigus langetatakse mudelpuud, mis mõõdetakse, kaalutakse vastavalt tüvejaotusele ning leitakse kuivmass.
All stands were growing in myrtillus site type, so all stands had equal growing conditions.
Kõik proovialad olid rajatud mustika kasvukohatüüpi, seega kõikide puistute kasvutingimused olid võrdsed.
Carbon storages in the aboveground biomass of scots pine (Pinus sylvestris) stands of different ages growing in myrtillus site type
Süsiniku varud erineva vanusega mustika kasvukohatüübi männikute (Pinus sylvestris) maapealses biomassis
The largest part of the biomass was formed by the stemmass (83,7 %) and the lowest by the cones (0,06 %).
Fraktsioonide arvestuses moodustab suurima mahu tüvi (83,7%) ning väikseima käbid (0,06 %).
The main aim of the study was to estimate the carbon accumulation in the aboveground biomass of Scots pine stands in different ages (18, 42, 62, 74, 80 and 109) growing in myrtillus site type.
Töö käigus hinnati kuue erivanuselise (18, 42, 62, 74, 80 ja 109) palumänniku maapealset biomassi ja selles seotud süsinikku.
Thinning and cutting have the biggest influence to stand density and increment, this can be also concluded from the results of this study.
Raie on peamine puistu tiheduse kujundaja ning see peegeldub ka antud töö tulemustes.
The formula is based on the modeltree method (Bormann and Gordon 1984), which is widely used, but very laborious.
Biomassi leidmiseks kasutati regressiooni valemit, mis põhineb mudelpuude meetodil (Bormann ja Gordon 1984).
The lowest C concentration was in the old branches and highest in the first year shoots, 45,6 and 49,7 % respectively.
Madalaim süsiniku sisaldus oli vanades okstes (45,6 %) ning suurim oli esimese aasta okstes (49,7 %).
The carbon concentrations used in this study are found in earlier study in Scots pine stands growing in same forest site types (Uri 2016).
Süsiniku sisaldus arvutati varasema uurimustöö (Uri 2016) käigus leitud tulemuste alusel.
The highest aboveground biomass was in the 74-yr old stand (219,7 t ha-1 ).
Suurima tagavaraga puistu oli 74-aastane (219,7 t ha-1 ).
The highest carbon storage in the aboveground was in the 74-yr old stand (102,8 t ha-1).
Süsiniku varu oli kõrgeim 74-aastases puistus (102,8 t ha-1 ).
In the 62-yr old stand the biomass was 155,4 t ha-1 and the lowest biomass was in the youngest stand (18-yr old) 85,8 t ha-1 .
62-aastase puistu biomass on 155,4 t ha-1 ning madalaim (85,8 t ha-1 ) on 18-aastases puistus.
The biomass of the 42-yr old stand was 185,6 t ha-1 and in the 80- and 109-yr old stands the biomass was 178,8 t ha-1 and 168,8 t ha-1 , respectively.
42-aastase puistu biomass oli 185,6 t ha-1 ning 178,8 t ha-1 ja 168,8 t ha-1 vastavalt 80- ja 109-aastasel puistul.
The mean annual increment of the stands was 2.5 t ha-1 , whereas the highest mean annual increment was in the 42-yr old stand (3,8 t ha-1 ) and the lowest in the 109-yr old stand (1,3 t ha-1 ).
Suurim keskmine aastane tüvemassi juurdekasv oli 42-aastases puistus (3,8 t ha-1 ) ning madalaim 109- aastases puistus (1,3 t ha-1 ).
That`s why the main above ground biomass indicator was stand density.
Puistu parameetrid olid vastavuses vanusega, ning olulisimaks biomassi tagavara näitajaks oli rinnaspindala.
In the other stands the carbon storage was as following: 42-yr old (86,9 t ha-1 ), 80-yr old (84,2 t ha-1 ), 109-yr old (79,1 t ha-1 ), 62-yr old (72,8 t ha-1 ) and the smallest in the 18-yr old stand (40,4 t ha-1 ).
42-aastase puistu siduvus oli 86,9 t ha -1 ning 84,2 t ha-1 ja 79,1 t ha-1 vastavalt 80- ja 109-aastasel puistul.
Both companies have 1700 animals.
Mõlemas ettevõttes on loomi keskmiselt 1700.
Ltd. Mangeni agriculture calculated in feed cost around 2012, hence the price difference between the two companies (lower and higher price).
OÜ Mangeni PM arvutas 2012 aastal söötade omahinna ringi, millest tuleneb kahe ettevõtte söötade hinnavahe (madalam ja suurem hind).
Feed ostis Mäo agri ultural cooperatives remained at the same level for several years.
Söötade omahind on Mäo PÜ püsinud samal tasemel mitu aastat.
The analysis revealed that Ltd. Mangeni agriculture milk production cost was in profit and Mäo agri ultural cooperatives milk cost losses, compared to the average Estonian rawmilk buying prices.
Analüüsi käigus selgus, et OÜ Mangeni PM piima omahind oli kasumis ja Mäo PÜ piima omahind kahjumis võrreldes Eesti keskmise toorpiima kokkuostuhinnaga.
Data is collected from occauntancy, enterprises field books and from Estonian Animal Recording Centre.
Andmed on kogutud ettevõtete raamatupidamisest, põlluraamatutest, Jõudluskontrollikeskusest.
Based on the results of Ltd. Mangeni agriculture economically efficient than Mäo agri ultural cooperatives.
Tulemuste põhjal on OÜ Mangeni PM majanduslikult efektiivsem kui Mäo PÜ.
Dairy farm feed production agroeconomic analysis.
Piimakarjafarmi söödatootmise agromajanduslik analüüs
Ba helor s thesis analyzes Ltd. Mangeni agri ulture and Mäo produ tion activities, feed production and economic outcome.
Bakalaureusetöös analüüsitakse OÜ Mangeni PM ja Mäo PÜ tootmistegevust, söödavajadust ja majanduslikku tulemit.
With the data received, possible ways of saving production time and also raw material sorting costs were calculated.
Saadud andmete põhjal koostati arvutus võimaliku tootmise aja kokkuhoiu ning toormaterjali sorteerimisega seotud kulude kohta.
The thesis provides an overview of AS RAIT history, current situation and the main planed material production line.
Töös on antud ülevaade AS RAIT ajaloost, hetkeseisust ja ettevõtte peamise toodangu andvast höövelmaterjali tootmise liinist.
AS RAIT visual raw material sorting effects on the final product outcome
AS RAIT toormaterjali visuaalse sorteerimise mõju lõpptoote väljatulekule
There is a review of every study object raw material pack general results and the reasons why the raw material was sorted as not according to the end product quality demands.
Lahti on kirjutatud iga uurimisobjekti juures vaadeldud toormaterjali pakkide üldised tulemused ning põhjused, miks materjal hinnati lõpptoote kvaliteedile vastavaks või mitte.
In order to evaluate how the raw material must be sorted AS RAIT data tables where used and interviews with company workers were conducted.
Selleks, et anda hinnang toormaterjalile kasutati AS RAIT olemasolevaid andmeid ning viidi läbi intervjuusid AS RAIT töötajatega.
This way it was possible to sort the raw material according to the end product quality needs.
Saadud andmete põhjal oli võimalik toormaterjali sorteerides anda hinnang vastavalt lõpptoote kvaliteedi nõudmistele.
The thesis analyses how the sorting of raw material before production affects the outcome of the end product and production time at AS RAIT.
Käesolevas magistritöös analüüsitakse AS RAIT toormaterjali tootmise eelse sorteerimise mõju lõpptoote väljatulekule ja võimalikule kokkuhoiule tootmisajas.
What the company hopes to achieve by sorting the material before production and what the company would benefit from it is also described.
Kirjeldatud on seda, mida loodetakse ettevõtte poolt toormaterjali eelsorteerimisega saavutada ning selle kasumlikkus ettevõttele.
These calculations can be used by the company to evaluate if pre-sorting of the material is useful or not.
Arvutuste tulemusena on võimalik teha järeldusi selle kohta, kas toormaterjali eelsorteerimine on ettevõttele kasulik tegevus.
To evaluate the final outcome, three of AS RAIT final products where under study to evaluate the outcome of these products by pre-sorted raw material.
Töös oli uurimuse all kolm ettevõtte toodet, mille toormaterjali sorteeriti eesmärgiga anda hinnang toodangu väljatulekule.
The end product material inspections where done to compare the real outcome with the assumed outcome of the material.
Lõpptoote materjali kontrollidega anti hinnang oletusliku ja tegeliku materjali väljatulekule ning hinnati sorteerija töö täpsust.
Although two of the three are automatic feeding systems, there are many technological differences between them.
Kuigi kolmest söötmissüsteemist kaks on automaatsed söötmissüsteemi, siis tehnoloogiliseslt on neil väga palju erinevusi.
Comparative Evaluation of Feeding Equipment in Cowsheds
Veiselautades kasutatavate söötmisseadmete võrdlushinnang
Since feeding is one of the most time consuming activities in the farm, farm owners are facing the problem how to choose the most appropriate feeding systems.
Kuna söötmine on farmis üks töömahukamaid tegevusi, siis peaks mõtlema sellele, kuidas on võimalik antud protsessi teostada endale kõige sobivamalt ja farmis kõige rohkem tulutoovamalt.
This thesis aim is to bring out the pros and cons of the three feeding systems that author has chosen.
Minu töö eemärgiks on välja tuua valitud kolme söötmissüsteemi jõudlused ning nende plussid ja miinused, et farmiomanikud saaksid rohkem infot nende seadmete kohta.
Author discusses and compares the possible solutions to carry out feeding process effectively.
Farmiomanikud seisavad silmitsi probleemiga valida endale kõige sobilikum söötmissüsteem farmi.
Characteristics of the notice and compliance with the law in 2010 - 2011
Avaldatud teadete iseloomustus ja vastavus seadusele aastatel 2010-2011
The rise of implementation rate of all eleven criterions in 2011 was 11% in average.
Täitmine paranes 2011. aastal võrreldes 2010. aastaga 11%.
Notification of initiation and refusal to initiate development consent based environmental impact assessment.
Tegevusloa taotlemisega seotud keskkonnamõju hindamise algatamisest/algatamata jätmisest teatamine.
Evaluate the information provided in public notices in compliance with Environmental Impact Assessment and Environmental Management System Act paragraph 12 section 3 clauses 1-5.
Kõige vähem esitati teavet § 12 lg 3 punktis 4 nõutu (teave piiriülese keskkonnamõju hindamise algatamise, teave keskkonnamõju hindamise menetluste liitmise osas ja vajalike keskkonnauuringute kohta) – täitmine vastavalt 17% teadetes.
This study focuses on environment impact assessment (EIA) procedures in the first stage whereas the decision of initiation or refusal to initiate EIA is made and the public notice in the official publication Ametlikud Teadaanded is published.
Nõuetest 100%-lt täideti kõigi teadete puhul vaid otsustaja ja tehtud otsuse – KMH algatamist või algatamata jätmist puudutava teabe osas.
Analyze and characterize public notices of initiation and refusal to initiate development consent based EIA, published 2010 – 2011in official publication Ametlikud Teadaanded.
Uuritaval perioodil 01.01.2010 – 31.12.2011 avaldati ametlikus väljaandes „Ametlikud Teadaanded" 218 teadet tegevusloa taotlemisega seotud keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamise jätmise kohta.
In general conclusions the analyses of public notices and compliance with EIA and EMS Act § 12 (3) brought out the flaws and weaknesses of requirements presented in § 12 (3) clauses 2, 3, 4, 5, in which improvements should be made in author’s judgement.
Töö teises osas hinnati avaldatud teade vastavust KeHJS § 12 lõikes 3 sätestatule (sisaldab miinimumnõuded teate sisule).
In both sections, the analyses of topics have been carried out and are followed by author’s discussions and recommendations for improvement of EIA and EMS Act (§ 12 (3) 1-5), for improvement of notices and publishing procedures.
Jättes kõrvale analüüsis selgunud ebaselguse § 12 lg 3 punkti 4 osas (teavet piirülese keskkonnamõju hindamise algatamise kohta, KMH menetluste liitmise ning vajalike keskkonnauuringute kohta; kas on täies mahus nõutud/kohaldatav või mitte), on seaduse nõudeid täitvate teadete arv oluliselt suurem – 130 (60%).
However, the comparison of notices published in 2010 and 2011 show notable improvements in following the minimum requirements for the notice set by law.
Sellele olulist sisendit võiks pakkuda teate lugeja iseloomustuse ja teate sisule esitatavate ootuste kaardistamine.
Conversely, dimensioned populations of Lithuania – a bigger genetic diversity is the reason, why the local plants are such as vitality and stable.
Vastupidi ulatuslikele Leedu populatsioonidele, kus on suurem geneetiline mitmekesisus ja tänu sellele ka elujõulised ja stabiilsed isendid.
It appeared that mechanic scarification predisposes germination of seeds.
Töö tulemused näitasid, et skarifitseerimine soodustab tunduvalt katsesse võetud seemnete idanemist.
The goal of this thesis is to compare the success of spermatic germination of T. alpestre and T. montanum in small and large populatsions.
Töö eesmärk on võrrelda T. alpestre ja T. montanum´i paljunemisedukust väikestes ja suurtes populatsioonides (st Eesti ja Leedu populatsioonides).
Alpine clover (T. alpestre) and mountain clover (T. montanum) need a longer-lasting resting period.
Nii alpi ristik kui ka mägiristik vajavad edukamaks idanemiseks pikemat puhkeperioodi.
A Comparing of success of spermatic germination of a rare in Estonia alpine clover (T. alpestre) in large and small populations
Eestis haruldase alpi ristiku (Trifolium alpestre L.) seemnelise paljunemise edukuse võrdlus väikestes ja suurtes populatsioonides
Populations are impressed by interbreeding, that`s why decreases survivibility of populations, because of deficit of corns and seeds.
Alpi ristiku vähese leviku põhjuseks võib olla klonaalne paljunemine väikestes eraldatud populatsioonides, kus esineb tugevalt lähiristumist, mistõttu seemnete ja viljade vähesusest alaneb populatsiooni elujõulisus.
In this previous study was investigated alpine clover (T. alpestre), that is growing in borderline of north of its habitat (endangered, III category) in Estonia.
Käesolevas töös on uuritud Eestis oma levila põhjapiiril asuvat, ohustatud III kategooria, ja Leedus rohkem lõuna-ja idarajoonides levinud (Tabaka et al. 1996) alpi ristikut (Trifolium alpestre).
What can be a reason for a scanty spread of alpine clover in Estonia?
Mis võiks olla alpi ristiku (T. alpestre) vähese leviku põhjuseks Eestis ja kui oluline on seemnete idanemisel nende mehaaniline töötlemine?
There is selected a mountain clover (T. montanum) - that is more prevalent in Estonia and also morphologicaly similar to alpine clover (T. alpestre) - for compare the results of germination.
Võrdlusliigiks idanemisel on valitud morfoloogiliselt sarnane mägiristik (Trifolium montanum), kes on Eestis rohkem levinud.
Installation possibilities and profitability of solar panels on the example of a 6 kW system in Tartu
Päikesepaneelide paigaldamise võimalikkusest ja tasuvusest Tartu linnas 6 kW nimivõimsusega süsteemi näitel
Nowadays people tend not to think about environment as much as they should.
Autor leiab, et tänapäeval ilma tungiva vajaduseta pole mõistlik päikesepaneele paigaldada nende pika tasuvusaja tõttu.
With the help of science and general awareness of using natural resources more people look into the future and hopefully decide to invest into renewable resources.
Stabiilse elektrivoolu olemasolul tasuks oodata veel mõni aasta kuniks on kogunenud rohkem andmeid rohelise energia ning tema kasutuselevõtu kohta.
It helps to compare different ways of installation to get maximum power, when they become profitable, lifespan and the general awareness of solar panels
Kui tegemist on majapidamisega kuhu elektriliin ei ulatu ning selle vedamine on ebamääraselt kallis, tasub süsteemi paigaldamine igal juhul ära kuna tõstab oluliselt elukvaliteeti.
By now they have become quite efficient way to produce energy for every household.
Töös käsitletud võrguühendusega jaam sai majapidamisele valitud eelneva energiakasutamise järgi.
Hopefully the time when every household owns a way to produce alternative energy is not far away.
 Stsenaarium 1, mil elektrienergia tootmist ei toimu tasuvusaega ei arvestatud  Stsenaarium 2, mil kõik toodetud elektrienergia müüakse võrku tuli tasuvusajaks 20 aastat ja 5 kuud.
Equipment for using solar energy is becoming more affordable due to new technologies being developed.
Tasu saab iga toodetud kWh energia eest, kuid seda vaid sel juhul, kui see võrku müüakse.
Solar energy is a resource of energy which is becoming widely usable but most of it still stays unused.
Töös uuritud päikesepaneelide paigaldusviise on erinevaid, kuid kõik sõltub siiski konkreetsest asukohast ja soovidest.
Only problems, witch need to be solved as they step into life.
Raskemate probleemide tekkimisel tuleb siiski kutsuda spetsialist.
This bachelor’s work focuses on designing a solar panels project to a household in Estonia.
Ajakirjanduses silma jäänud väited, et päikesepaneelid tasuvad ennast ära 10 aastaga [7] sai ümber lükatud.
Non-renewable natural resources run out quite soon if the need for them stays on the same level.
Eestis toimiva taastuvenergia toetuseta oleks tasuvusajad veelgi pikemad.
Hopefully within next decades it becomes a matter of pride if you use alternative energy resources.
Autor soovitab enne alternatiivenergiale investeerimist hoolikalt läbi mõelda vajadused ning võimalused nende teostamiseks.
Science is developing quite fast to help to cope with mankind needs.
6kW süsteem on piisav nimetatud majapidamise hetkelisi vajadusi silmas pidades.
People think that the nature resources are infinite.
Töös on 4 erinevat stsenaariumit, mille järgi on leitud tasuvusajad.
Within one hour more energy falls from the sun on earth than people use within almost one year.
 Stsenaarium 3, mil pool toodetust müüakse võrku tuli tasuvusajaks 17 aastat ja 1 kuu.
The aim of this bachelor's thesis is to analyze minimized tillage and direct sowing technologies and to find out what are the differences.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida minimeeritud mullaharimist ja otsekülvi tehnoloogiaid ning välja selgitada, millised on erinevused.
Minimum tillage and no-tillage practising in Avispeamees OÜ
Minimeeritud harimise ja otsekülvi rakendamine ettevõttes Avispeamees OÜ
Firstly the two crop growth technologies are analyzed in advance (rapeseed and barley) and then their cost and profitability are found.
Eelnevat analüüsitakse kahte kultuuri kasvutehnoloogia alusel (taliraps ja oder) ning leitakse nende omahind ning nende tasuvus.
Fuel consumption per hectare was higher in minimized tillage, also time expenditure was lower for barley, but higher for winter oilseed rape.
Kütusekulu oli hektarile minimeeritud harimisel suurem ning ajakulu odrale väiksem ja talirapsile suurem.
The price of barley in no-tillage method was 247,23 €/t and 234,80 €/t for winter oilseed rape.
Otsekülvi meetodil oli odral hinnaks 247,23 €/t ning talirapsil 234,80 €/ha.
The cost price of barley in the minimized tillage technology was 238,79 €/t and with winter rape 240,39 €/t.
Odra omahind minimeeritud harimise tehnoloogia korral oli 238,79 €/t ja talirapsil 240,39 €/t.
Fuel consumption in the minimized tillage technology was for barley 44,9 l/ha and for winter oilseed rape 56,0 l/ha.
Kütusekulu minimeeritud harimise tehnoloogiat kasutades oli odral 44,9 l/ha ning talirapsil 56,0 l/ha.
In the direct sowing there was 48,3 minutes for barley and 53,7 minutes for winter oilseed rape.
Otsekülvil oli odra puhul 48,3 minutit ja talirapsil 53,7 minutit.
In the no-tillage technology had 43,0 l/ha for barley and 53,7 l/ha for winter oilseed rape.
Otsekülvi tehnoloogial oli odral 43,0 l/ha ning talirapsil 53,7 l/ha.
The time spent on machine work per hectare was 41,8 minutes for barley and 57,1 minutes for winter oilseed rape.
Masintööde ajaliseks kuluks hektarile odral kujunes minimeeritud tehnoloogial 41,8 minutit ja talirapsil 57,1 minutit.
Ford Fiesta E10 class rally car uniball type front axles kinematic analysis
Ford Fiesta E10 klassi ralliauto kuulliigendtüüpi esisilla kinemaatika analüüs
This paper describes the kinematic analyse of the uniball front axle in different programs.The aim of the work is to analyse the front axle of rallycar Ford Fiesta and repair controllability with making new details.
Käesoleva töö saavutatud tulemused: 1. uuritud erinevaid vedrustus tüüpe; 2. tutvutud Eesti Rallispordi Liidu nõuetega; 3. tutvustatud esisillale mõjuvaid parameetreid; 4. analüüsitud eelnevat ja uuendatud esisilda; 5. valmistatud silla detaile ning tehtud joonised.
Therefor new details were designed for the rear and front axle.
Viidi läbi uus analüüs parandatud esisillaga.
The result of this work was to find out different suspensions and making the driving ability better.
Kolmas osa koosneb uute detailide projekteerimisest, jooniste koostamisest ning detailide valmistamisest.
Also preapering a rallycar suspension setup for competition.
Järeldused Silla konstruktsiooni parendamine andis häid tulemusi, ning peaks olema rallispordis võistlemiseks sobilik.