natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main goal of the thesis was to study the attractiveness of different cruciferous plants (Brassica napus, Brassica rapa, Eruca vesicaria, Raphanus sativus var. oleiformis, Brassica juncea, Sinapis alba, Brassica nigra, Camelina sativa) as oviposition sites for pollen beetles and to evaluate the level of parasitism of their larvae, to examine which plants would be best-suited as trap crops for the protection of spring oilseed rape against pollen beetle.
Töö eesmärgiks on uurida erinevate ristõieliste taimede – raps (Brassica napus L.), rüps (Brassica rapa L.), rukola (Eruca vesicaria L.), õlirõigas (Raphanus sativus var. oleifera), kapsasrohi (Brassica juncea L.), valge sinep (Sinapis alba L.), must sinep (Brassica nigra L.) ja õlituder (Camelina sativa L.) – atraktiivsust hiilamardika munemispaikadena ja hinnata vastsete parasiteerituse taset, et välja selgitada, millised taimeliigid sobiksid kõige paremini püüniskultuurideks suvirapsi kaitseks naeri-hiilamardika vastu.
The main reason for this was the faster development of those plants compared to B. napus.
Üheks oluliseks põhjuseks on nende taimede kiirem areng võrreldes rapsiga.
One way to fight these problems is to lure pests away from the main crop by manipulation of feeding and oviposition preferences of pests, which is the principle of trap crop strategy.
Üheks võimaluseks nende probleemidega võitlemisel on kahjurite toitumis- ja munemiseelistustega manipuleerides põhikultuurilt kahjurite ära meelitamine, mis ongi püüniskultuuri strateegia toimimise põhimõtteks.
In order to maximize the efficiency of trap crops, further studies are needed: the working mechanisms of potential trap crops must be studied in detail, different types of trap crops must be grown together to determine the efficiency of their concurrence, also, the relation of trap crop and main crop on a field must be regulated in such a way that it would be economically rational.
Selleks, et püüniskultuuri strateegia kasutegur maksimumini viia tuleb edaspidi täpsemalt uurida potentsiaalsete lõksukultuuride toimimise mehhanisme, proovida kasvatada mitut erinevat lõksukultuuri koos, et näha nende koosmõju efektiivsust ja leida milline peaks olema püünis- ja põhikultuuri vahekord põllul, et strateegia end ka majanduslikult ära tasuks.
In order to evaluate the oviposition activeness of pollen beetles and the level of larval parasitism, flower heads were gathered from 10 randomly chosen plants on each plot during the end of the flowering stage of plants (GS 67–69).
Hiilamardikate munemisaktiivsuse ja vastsete parasiteerituse taseme hindamiseks korjati taimede õitsemise lõppstaadiumis (KS 67–69) iga katselapi kümnelt taimelt õisikud, millest korjati välja ja loendati kõik vastsed.
The study showed that the oviposition preferences of pollen beetles depended on the plant species: they preferred B. rapa, B. nigra and B. juncea over B. napus.
Uurimustööst selgus, et hiilamardikate munemiseelistused sõltusid taimeliigist ja nad eelistasid munemistaimena rapsile rüpsi, musta sinepit ja kapsasrohtu.
Oviposition preferences of pollen beetles (Meligethes aeneus Fab) on different cruciferous plants - to develop the trap crop strategy for spring oilseed rape
Hiilamardikate (Meligethes aeneus Fab) munemiseelistused erinevatel ristõielistel kultuuridel - püüniskultuuri strateegia väljatöötamiseks suvirapsil
This has led to an increase in the abundance of oilseed rape pests.
See on toonud kaasa rapsikahjurite (peamiselt naeri-hiilamardika) arvukuse märkimisväärse suurenemise.
The highest level of parasitism was found from the larvae on B. rapa and B. nigra.
Kõrgeim parasiteerituse tase oli samuti rüpsi- ja musta sinepi taimedelt leitud vastsetel.
Considering the number of larvae and their parasitism rate, it can be concluded that the crops with most potential to be grown as trap crop for B. napus, could be B. rapa and B. nigra.
Vastsete arvu ja nende parasiteerituse taseme põhjal otsustades on meie klimaatilistes tingimustes kõige rohkem potentsiaali püüniskultuurina kasvatamiseks suvirapsi kaitseks rüpsil ja mustal sinepil.
The most numerous parasitoid species was P. morionellus.
Kõige rohkem leiti hiilamardikate vastsetest parasitoidi liigi Phradis morionellus esindajaid.
No parasitized larvae were found on R. sativus var. oleiformis and E. sativa.
Õlirõikalt ja rukolalt ei leitud ühtegi parasiteeritud vastset.
For more precise inferences further studies are necessary.
Siiski on täpsemate järelduste tegemiseks tarvilikud edasised uuringud.
It can be effectively countered with chemical insecticides, but these cause environmental pollution and the pest can develop resistance.
Teda saab efektiivselt tõrjuda keemiliste insektitsiididega, kuid nende kasutamisega kaasneb keskkonna saastumine ja kahjuril võib kujuneda mürgiresistentsus.
The experiment had two variants: a control variant and a test variant.
Katses oli kaks varianti: kontrollvariant ja töötlusvariant.
The large white butterfly (P. brassicae) is one of the major pests of cruciferous crops due to its widespread and extensive potential damage.
Suur-kapsaliblikas (P. brassicae) on laia leviala ja võimaliku ulatusliku kahjustuse tõttu üks ristõieliste kultuuride peamiseid kahjureid.
Additionally their standard metabolic rate through carbon dioxide emission were recorded.
Lisaks mõõdeti neil standardainevahetuse taset süsihappegaasi eraldumise kaudu.
The tests with diapausing pupae were carried out in 2016/2017 in the Laboratory of Experimental Entomology at the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences.
Selleks tehti liblika diapausis nukkudega katse, mis viidi läbi 2016/2017 Eesti Maaülikooli taimekaitse osakonna rakendusentomoloogia laboris.
The metered standard metabolic rate as well as the registered gas exchange cycles showed that the test variant pupae had a more labile diapause than the control variant.
Nii standardainevahetuse tasemete mõõtmised kui registreeritud gaasivahetustsüklid näitasid, et töötlusvariandi nukkudel oli labiilsem diapaus kui kontrollvariandil.
Thus, the use of garlic in the biocontrol of the large white butterfly is justified.
Nõnda on küüslaugu kasutamine suur-kapsaliblika biotõrjes õigustatud.
Therefore it is necessary to find alternative methods to control the large white butterfly and for that, plant extracts are suitable.
Seetõttu on vajalik leida suur-kapsaliblika tõrjeks alternatiivseid võtteid, milleks sobivad taimeekstraktid.
The results of this thesis show that when abiotic factors are constant, the food plants of larvae impact on the physiological state of the evolved pupae.
Antud töö tulemused näitavad, et püsivate abiootiliste tegurite puhul on röövikute toidutaimedel mõju ka neist kujunevatele nukkude füsioloogilisele seisundile.
The control variant consisted of pupae that, as larvae, had fed on plants that were treated with distilled water; and the test variant consisted of pupae that had, as larvae, fed on plants that were treated with 4% garlic extract.
Kontrollvarianti kuulusid nukud, kes olid röövikutena toitunud taimedel, mida oli töödeldud destilleeritud veega ning töötlusvariandis olid nukud, kes olid röövikutena toitunud 4% küüslaugu ekstraktiga töödeldud toidust.
The aftereffect of garlic (Allium sativum L.) extract on the physiological state of the large white butterfly (Pieris brassicae L.) pupae
Küüslaugu (Allium sativum L.) ekstrakti järelmõju suur-kapsaliblika (Pieris brassicae L.) nukkude füsioloogilisele seisundile
During experimental period the pupae underwent regular weekly weighing and the dynamics of body mass were observed.
Katseperioodi vältel kaaluti nukke regulaarselt igal nädalal ja jälgiti muutusi nukkude kehamassides.
The aim of this Bachelor’s thesis was to investigate the aftereffect of garlic (A. sativum) on diapausing pupae of the large white butterfly.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida küüslaugu (A. sativum) järelmõju suur-kapsaliblika diapausis nukkudele.
The mortality rate of the test variant specimens was also higher.
Samuti oli töötlusvariandi isenditel kõrgem suremus.
The results showed that garlic extract had an impact on the formation of body mass of pupae.
Katsete tulemusest selgus, et küüslauguekstraktil oli mõju nukkude kehamassi kujunemisele.
The test variant specimens’ average metabolic rate, that was more than two times higher compared to the control variant’s pupae, also adverted the aftereffect of garlic extract.
Ka viitas küüslauguekstrakti järelmõjule töödeldud variandi isendite keskmine ainevahetustase, mis oli katse lõpus üle kahe korra kõrgem kontrollvariandi nukkude tasemest.
Safety rules for the cars test laboratory
Autode katselabori ohutuseeskiri
In addition, the thesis invaluates the need of ventilation in cars test laboratory and also composes ventilations rough plan.
Neljandaks on hinnatud ventilatsiooni vajadust ja kavandatud heitgaaside väljapuhkesüsteemi eskiisprojekt.
The risk factors can be related to the condition of a car and room or chassis dynamometer hazards.
Põhilised sõidukiga seostuvad ohutegurid on seotud mootori ülekoormamisega, rehvi purunemisega ja sõiduki tehnilise korrasoleku puudustega.
The purpose of this Bachelor´s thesis was to find out and analyze different risk factors in cars test laboratory.
Teiseks on välja selgitatud ja analüüsitud peamisi riskitegureid autode katselaboris.
The aim of the thesis was to present the safety rules of a cars test laboratory.
Kolmandaks on koostatud autode katselabori ohutusjuhend.
It also gives an overview of the present situation in the cars test laboratory of Estonian University of Life Sciences.
Sõiduki kinnitab stendi laboriinsener ja tema on vastutav kogu katseprotsessi läbiviimise eest.
Alternative fuels are bio-methanol, bioethanol, hydrogen etc.
Alternatiivkütuste hulka loetakse bioetanooli, biometanooli kui ka vesinikku.
Unfortunately, it is impossible to use hydrogen in standard supply system, thus preventing the widespread use of hydrogen.
Paraku pole vesinikku võimalik kasutada standardtoitesüsteemides, mis takistab vesiniku laialdast kasutamist.
The popularity of using alternative fuels in internal combustion engines is continuously increasing.
Aina enam uuritakse erinevate alternatiivkütuste kasutamist sisepõlemismootorites.
The aim of this master thesis is to provide an overview of supply systems of engines fuelled by hydrogen and provide an innovative solution to existing systems.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on anda ülevaade vesinikuga töötavate mootorite toitesüsteemidest ning pakkuda uudseid lahendusi olemasolevate süsteemide täiustamiseks.
The results from the hydrogen cell tests showed that the most effective ratio of distilled water and soda in the hydrogen cell is four percent.
Väljatöötatud vesinikakuga viidi läbi katsed erinevate destilleeritud vee ja sooda kontsentraatidega, mille käigus selgus, et kõige efektiivseim kontsentraat on neli protsenti.
The main result of this master thesis is a hydrogen cell designed to be used for hydrogen supply system test.
Uudseks lahenduseks on pihustada paukgaasi ja veeauru mootori sisselaskekollektorisse, kasutades selleks elektriliselt juhitavaid dosaatoreid, mida juhitakse programmeeritava juhtajuga.
In addition, a novel design was proposed for hydrogen fuel supply system.
Käesoleva magistritöö käigus sai uuritud ka erinevaid vesiniktoitesüsteemide patente, mille analüüsimise käigus pakuti välja uudne lahendus.
Furthermore, a novel solution for the hydrogen supply system is provided that can be applied to spark ignited combustion engines.
Vesinikaku projekteerimisel pidi lähtuma, et elektrolüüsimine toimuks võimalikult efektiivselt.
The program DelPro has been used to access the databases of the farms.
Andmebaasidesse sissesaamiseks kasutati DelPro programmi.
Automatic milking system efficiency dependence on cow traffic system
Automaatlüpsiseadme jõudluse sõltuvus lehmade liiklussüsteemist
The farms have been chosen by DeLaval product manager Meelis Müil.
Farmid valis DeLavali tootejuht Meelis Müil.
The present research confirms this fact.
See fakt sai ka antud lõputöös kinnituse.
The aim of this research is to explore DeLaval VMS effiency dependence on cow traffic system and find out which aspects of efficiency are the best of different traffic systems in Estonia.
Antud töö eesmärgiks on uurida Eestis DeLaval VMS lüpsiroboti jõudlust sõltuvalt lehmade liiklussüsteemist ning uurimusega kaasnenud tulemustest välja selgitada, millised jõudlusega seotud aspektid on erinevatel liiklusüsteemidel parimad.
Feed First cow traffic system has the highest average milk yield per milking (11.91 kg), the highest average milk yield per milking robot (1847 kg) and the highest robot milking usage time (85.33%).
Esmalt söötmisega liiklussüsteemil oli keskmiselt kõrgeim piimatoodang lüpsi kohta (11,91 kg), keskmiselt kõrgeim päevane piimatoodang lüpsiroboti kohta (1847 kg) ning kõrgeim roboti kasutusaeg lüpsmisel (85,33%).
Milk first cow traffic system has the fastest average milking time (7 min and 9 s), the highest average milkings per cow (2.77 times), the highest average milk yield per cow (31.34 kg) and the fewest average incomplete milkings (195 times).
Esmalt lüpsmisega liiklussüsteemil oli keskmiselt kiireim lüpsiaeg (7 min ja 9 s), keskmiselt kõige rohkem lüpsikordasid (2,77 korda), keskmiselt kõrgeim piimatoodang lehma kohta (31,34 kg) ja keskmiselt vähim mittetäielikke lüpse (195).
11 DeLaval VMS farms have been explored in two weeks, 5 of them have Feed First cow traffic, 4 of them have free cow traffic and 2 of them have milk first cow traffic.
Kokku vaadeldi 11 farmi 2 nädala jooksul, millest viis on esmalt söötmisega, neli vaba liikumisega ning kaks esmalt lüpsmisega.
According to literature it can be claimed that where there is the highest average milkings per cow, there is also the highest average milk yield per cow.
Ühes uurimuses on väidetud, et mida rohkem lüpsikordasid, seda kõrgem tuleb ka piimatoodang lehma kohta.
Literature claims as well that free cow traffic system has the highest average milkings per cow but this research reveals that milk first cow traffic is the best.
Samuti on väidetud, et kõige rohkem lüpsikordasid on vaba liiklussüsteemi puhul.
Cheese ripening is long-term technological process where the cheese ingredients undergo considerable microbiological and biochemical changes.
Juustude valmimine on pikaajaline tehnoloogiline protsess, mille jooksul juustu koostisosad läbivad märkimisväärsed mikrobioloogilised ja biokeemilised muutused.
Stable moisture content of the cheese is important because of its influence on cheese yield and quality.
Juustude stabiilne niiskusesisaldus on tähtis, kuna see mõjutab juustu väljatulekut ja kvaliteeti.
The aim of the research was to identify the distribution of moisture in cheese during ripening period.
Uurimistöö eesmärk on välja selgitada niiskuse jaotumine juustuplokis valmimisperioodi jooksul.
The distribution of moisture in cheese during ripening
Niiskuse jaotumine juustudes valmimisperioodi jooksul
This thesis topic was developed in cooperation with dairy company to determine the moisture distribution in cheese during ripening period.
Antud magistritöö teema uurimise vajadus kujunes välja koostöös piimatööstusega, kus tekkis huvi välja selgitada, kuidas niiskus jaotub juustus valmimisperioodi jooksul.
Moisture content of the cheese is regulated during technological operations.
Niiskusesisaldust reguleeritakse läbi erinevate tehnoloogiliste operatsioonide.
The moisture content of the cheese blocks of the same batch differed, though cheese blocks ripen wrapped in polyethylene film under the same conditions.
Juustutootjad on täheldanud, et juustuplokkide niiskusesisaldused erinevad sama partii lõikes, kuigi juustud valmistatakse samadel tingimustel ja valmivad polüetüleenist kiles.
During ripening differences between the peripheral layer and the middle layer increased.
Valmimise käigus erinevused niiskusesisalduses juustuploki serva ja keskmise osa vahel kasvavad.
Cheese was ripened stacked in layer in a container and samples were taken from cheese blocks in upper, middle and bottom layer of the container.
Proovid võeti ülemisest, keskmisest ja alumisest juustuplokist konteineris.
The samples for analysis were taken from block cheese center and peripheral layer before and after ripening period.
Proovid võeti juustuploki servast ja keskelt valmimise alguses ja valmimise lõpus.
In the peripheral layer of the block cheese the moisture content was higher and in the middle was lower.
Uuringu käigus selgub, et valmimisperioodil juustude niiskusesisaldus väheneb aga niiskusesisaldused juustuploki servas on alati kõrgemad ning keskel madalamad.
The data was collected using mixed methods.
Eesmärgi saavutamiseks kasutati kombineeritud meetodit.
Coordinating weekly orienteering events with protected area managers in 2016- 2019
Orienteerumispäevakud kaitsealadel ja nende kooskõlastamine aastatel 2016- 2019
There were altogether 1231 weekly orienteering events in Estonia during 2016-2019, 521 of those were held in the protected areas and 217 in the wilderness areas.
Aastatel 2016-2019 leidis aset 1231 päevakut, millest 524 toimus kaitsealadel ja 217 sihtkaitsevööndites, sealhulgas päevakutel toimunud kaitsealadest oli kooskõlastatud 74 ja kooskõlastus oli puudu 305 päevakul.
The research had two main aims: firstly, to find out how many weekly orienteering events took place in Estonia in 2016-2019 (including in the protected and wilderness areas), what were the most visited areas, and how many of the events were coordinated with the managers of the protected areas.
Antud töö eesmärgiks on välja selgitada, kui palju orienteerumispäevakuid (edaspidi päevakuid) viidi 2016-2019 Eestis läbi, milline hulk neist toimus kaitsealadel, sealhulgas sihtkaitsevööndites ning kui suur on kooskõlastatud päevakute osakaal.
Increasing population and urbanisation is raising the demand for nature-based tourism and outdoor recreation.
Üha kiirem elutempo ja pidev linnastumine on tekitanud olukorra, kus nii turismis kui vaba aja veetmise puhul soovitakse kogeda ehedaid elamusi, turgutada tervist ning maandada stressi.
One of the most popular outdoor recreation activities is foot orienteering.
Üheks regulaarselt inimesi loodusesse, sealhulgas kaitsealadele, meelitavaks rekreatiivseks tegevuseks on orienteerumine.
The second method was collecting quantitative data by analysing the web pages of the weekly orienteering events organised by various orienteering clubs.
Andmeid koguti kolmes etapis: esialgu kvantitatiivse dokumentide sisuanalüüsi käigus kaitseala valitseja poolt väljastatud lube uurides ja teisena RMK Eestimaa Orienteerumispäevakute kodulehelt ning päevakute sarju korraldavate klubide kodulehtedelt.
The second aim was to find out if the method used to compare orienteering maps with the protected area online mapping system could help the organisers of the orienteering events to have a more successful collaboration with the managers of the protected areas to reduce the strain on the protected and wilderness areas.
Ühtlasi oli eesmärgiks välja selgitada kõige suurema koormusega kaitsealad ning mõista, kas uurimuses kasutatav orienteerumiskaartide (edaspidi o-kaartide) võrdlus Maa-ameti Geoportaali Looduskaitsealade kaardirakendusega (edaspidi kaardirakendus) aitab tuvastada O-kaartidel paiknevad kaitsealad ja sihtkaitsevööndid, mis omakorda aitaks rajameistritel kaitsealade valitsejaga paremat koostööd teha ja planeerida päevakute kontrollpunktide (edaspidi KP) asukohti selliselt, et orienteerumisest tingitud koormus kaitsealadele oleks rohkem hajutatud.
Therefore, it is important to point out methods to improve the collaboration and to balance the visitor loads on the protected areas during orienteering events.
Antud numbrid annavad mõista milline on mõju kaitsealadele, mistõttu on oluline leida võimalikke meetodeid, kuidas tasakaalustada päevakute korraldajate ja kaitsealade valitsejate vahelist koostööd ning hajutada kõrgest külastuskoormusest tekkivat mõju.
It is also very important to find ways to support collaboration with the managers of the protected areas to find a balance between the recreational activities in nature and the protection of the environment.
Seetõttu on oluline, rekreatiivsete sündmuste korraldajate (ka loodusturismikorraldajate) ja kaitsealade valitsejate vahel sujuks koostöö ning reeglid ja piirangud oleks läbimõeldud ja tegevused kaitsealadel sisukalt planeeritud.
The third method was a qualitative analysis of comparing the orienteering maps with the protected area online mapping system.
Kolmanda osana viidi läbi uuring, mille käigus võrreldi O-kaartide sisu kaardirakendusega ning tuvastati kõige suurema koormusega kaitsealad ja selgitati välja, et antud metoodika praktiline rakendamine rajameistrite poolt võiks aidata päevakute radade KP paremini ette valmistada.
The author of this research recommends exploring the method used in the analysis further to find out how existing orienteering maps are located in the nature (including in the protected areas) and how to improve the techniques to expand collaboration between the organisers of the orienteering events and the managers of the protected areas.
Töös selgub ühtlasi, et on oluline pidevalt jälgida külastuskoormust ning sellest tekkivaid mõjusid, mistõttu tuleks põhjalikuma ülevaate saamiseks edaspidigi monitoorida päevakute andmeid ja kooskõlastada kõik sündmused, et kaitsealade valitsejatel oleks võimalus koormuse jagunemise hetkeolukorrast võimalikult adekvaatne tervikpilt saada .
For example workers should wear ear protection at all time when working and employer should install better lightning and ventilation system.
Näiteks töölised peaksid kandma kuulmiskaitsevahendeid koguaeg ning tööandja peaks paigaldama parema valgustuslahenduse ning parema ventilatsioonisüsteemi.
Questionnaire involved altogether 58 questions in 10 sub-areas.
Ankeet koosnes 58 küsimusest, mis olid jagatud 10 osa vahel.
These sub-areas were 1) safety management; 2) work safety; 3) physical risk factors; 4) psysiological risk factors; 5) living conditions; 6) chemical risk factors; 7) biological risk factors; 8) personal protective details; 9) safety of machinery; 10) psychological risk factors.
Need osad olid: 1) ohutuse korraldus; 2) tööohutus; 3) füüsikalised ohutegurid; 4) füsioloogilised ohutegurid; 5) olmetingimused; 6) keemilised ohutegurid; 7) bioloogilised ohutegurid; 8) isikukaitsevahendite väljaandmine; 9) masinate ohutus; 10) psühholoogilised ohutegurid.
The methods applied in analyzing working environment were as follow: 1) questionnaire; 2) photo screening; 3) measurements and data processing.
Töökeskkonna uurimiseks kasutatud meetodid olid järgmised: 1) ankeetmeetod; 2) fotomeetod; 3) mõõtmis- ja andmetöötlusmeetod.
The objective of this bachelor's thesis was to give suggestions to achieve safer and ergonomical working environment in Atria Eesti AS animal by-product rendering company.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli anda soovitusi turvalisema ja ergonoomilisema töökeskkonna kujundamiseks Atria Eesti AS II ja III kategooria loomseid kõrvalsaadusi töötlevas ettevõttes.
Measurements and data processing were made in order to assess the physical working environment, such as air temperature, relative humidity, air velocity, noise level and lightning density, and to make sure they correspond with the cutoff value provided by the law.
Mõõtmised ja andmetöötlused teostati eesmärgiga uurida töökeskkonna sisekliima füüsikalisi ohutegureid, nagu näiteks õhutemperatuur, õhu suheline niiskus, õhu liikumiskiirus, müratase ja valgustatust, ning võrrelda saadud tulemusi õigusaktides esitatud piirnormidega.
Three experts anwered the questionnare by giving assesments which were based on the theory of assesment-distribution of experts.
Kolm eksperti vastasid ankeedis olevatele küsimustele, andes hinnanguid eksperthinnangu jaotuvuse alusel.
Photo screening method was applied in order to get a better insight on the working environment.
Fotomeetodit kasutati, et saada parem ülevaade töökeskkonnast.
In order to complete the objective of this bachelor's thesis, company's working environment was analyzed and risk factors were determined.
Selle eesmärgi saavutamiseks on ettevõtte töökeskkonda analüüsitud ja ohutegurid määratud.