natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the higher nitrogen rates decreased the NRT1 expression in roots.
See-eest lämmastiku eri normide puhul oli NRT1 ekspressioon juurtes kõrgemate lämmastiku foonide puhul madalam.
The newly developed protocol will be used to test all the genes responsible for nitrogen acquisition to characterize the impact of farming system on those genes.
Väljatöötatud ja testitud protokolli abil saab analüüsida kõikide põhiliste nisu lämmastiku omastamise eest vastutavate geenide ekspressioonitaset ning anda täielikum hinnang viljelusviisi mõjust geeniekspressioonile.
Estonian wheat yields are not up to the competition with the Central-European yields.
Eesti nisusaagid jäävad Kesk-Euroopa saakidele alla ning maheviljeluses on saagikused veelgi madalamad.
Also, laboratory results were included in the study.
Uuring sisaldas ka laboratoorseid tulemusi.
Pregnancy rates in infected mares was considerably lower compared to healthy mares (44,4 vs. 84,4%).
Tiinestumine haigestunud märadel oli tunduvalt halvem kui tervetel märadel (44,4% vs 84,4%).
Observation of clinical practice was performed in spring 2018.
Tutvumine praksise tööga toimus kevadel 2018.
Two mares developed a fungal infection which was caused by Candida ssp.
Kahel märal tekkisid seeneinfektsioonid, mille põhjustaks olid Candida ssp.
Diagnosing and Treatment of Equine Endometritis - Estonian practice
Hobuste endometriidi diagnoosimine ja ravi - Eesti praktika
Data was collected from EquiBreedVet reproduction management database and processed with Microsoft Excel.
Andmed koguti EquiBreedVet haldamisüsteemiga ning sorteeriti Microsoft Excel’i abil.
Study was based on one Estonian equine practitioner’s breeding datasheet gathered in season 2017.
Uuring põhines ühe Eesti hobusearsti andmetele mis oli kogutud ühe sigimise hooaja jooksul aastal 2017.
The main microbes isolated were genital commensals E.coli and Streptococcus equi ssp.
Peamised infektsiooni tekitaja olid E.coli ja Streptococcus equi ssp.
Equine endometritis, inflammation of uterine inner layer, is described as one of the major causes of infertility in horses.
Hobuste endometriit, ehk emaka sisekesta põletik, on kirjeldatud kui ühte peamist ahtruse põhjust hobustel.
Infectious endometritis was found from nine mares, with the frequency of 11,8% in studied population.
Infektsioosne endometriit tuvastati üheksal märal ehk 11,8% märadest.
The aim was to observe used diagnosing and treatment protocols in one Estonian practice, follow the treatment outcome and study the complex of this disease as whole.
Eesmärk oli selgitada hobuste infektsioosse endometriidi ravi ja diagnoosimise protokolle ühes Eesti praksises, selgitada välja ravitulemused ja uurida haigust üldiselt.
Infected mares were also older (8,9 vs. 11,7 years).
Avasti ka et endometriidiga märad olid vanemad (8,9 vs 11,7a).
Antimicrobial treatment was based on pathogens sensitivity.
Diagnoosimise- ja raviskeemid vastasid kirjandusele, antimikrobiaalne ravi põhines avastatud patogeenide tundlikkusel.
Methods in researched practice were evidence based.
Praksise töötamisviisid olid asjakohased.
The pathological findings and frequency were similar as presented in the literature.
Eesti praksise patoloogilised leiud ning haigete märade osakaal vastas kirjanduses kirjeldatule.
Also, uterine lavage as treatment option might be demonstrated more often and additionally used in combination together with antibiotics.
Emakapõletike diagnoosimist saaks parandada emakasisekesta-biopsiate võtmist kasutades ning ravis emakaloputuste osakaalu võiks suurendada, ka siis kui kasutusel on antimikrobiaalne ravi.
By morphological characters 17 species were identified.
Morfoloogiliste tunnuste põhjal määrati 17 liiki.
It has been observed that travelling, international trade and climate change have caused alterations in habitat range of some mosquito species.
Reisimine, väliskaubandus ning kliima muutumine on kaasa aidanud osade liikide levila muutumisele.
The most abundant were Oc. communis (146 specimens), Oc. intrudens (108 specimens) and Oc. cantans (107 specimens).
Kõige arvukamad liigid olid Oc. communis (146 isendit), Oc. intrudens (108 isendit) ja Oc. cantans (107 isendit).
Eight species were caught from all of the permanent sampling sites.
Kaheksat liiki püüti kõikidest põhipüügipunktidest.
Species caught from only one sampling site were An.
Vaid ühest punktist püütud liigid olid An.
It is likely that more species appear here from the Anopheles maculipennis complex than it was previously assumed.
maculipennis rühmast esineb siin suure tõenäosusega rohkem liike kui varem arvati.
The value of Shannon-Wiener diversity index was the highest (1,94) in the sampling site No. 2 and the lowest (1,65) in the sampling site No. 1 (former Raadi gravel-pit).
Shannon-Wiener’i indeksi väärtus oli suurim (1,94) punktis 2 ning väikseim (1,65) punktis 1 (Raadi karjäär).
Therefore the number of Estonian mosquito species (32) in Fauna Europaea is not correct and here are most probably 35 or more species.
Seega ei pea Fauna Europaea poolt hetkel pakutav Eesti pistesääsklaste liikide arv 32 paika ning siin esineb seniste teadmiste põhjal 33, tegelikkuses aga vähemalt 35 või enam liiki.
New species were not identified but there are disease vectors amongst the afore-mentioned ones as well.
Eesti mõistes uusi liike ei tuvastatud, kuid haigusi on võimelised siirutama ka eelmainitud liigid.
Since the year 2000 genus Aedes is split into two genera – Aedes and Ochlerotatus.
Metsasääsed (perekonna endine nimetus Aëdes) jagunevad alates 2000. aastast kahte perekonda – Aedes ja Ochlerotatus.
Mosquito (Diptera: Culicidae) Species Diversity and Habitat Preference in Tartu City
Pistesääsklaste (Diptera: Culicidae) liigiline koosseis ja elupaigaeelistused Tartu linnas
Other important changes are: Anopheles bifurcatus -> Anopheles claviger; Culex exilis -> Culex torrentium; Culex apicalis -> Culex territans; genus Mansonia -> genus Coquillettidia and genus Theobaldia -> genus Culiseta.
claviger; Culex exilis -> Culex torrentium; Cx. apicalis -> Cx. territans; perekond Mansonia -> perekond Coquillettidia ja perekond Theobaldia -> perekond Culiseta.
Outdated mosquito names used in Estonia were replaced with the valid and globally accepted ones.
Eestis siiani kasutuselolevad pistesääsklaste vananenud nimed viidi kooskõlla valiidsete nimedega.
In the year 2013 (from spring until late autumn) 691 adult mosquitoes were caught from 6 permanent and 8 random sampling sites in Tartu.
Tartu linnaruumist püüti kahaga 2013. aasta kevadest hilissügiseni 6-st põhi- ning 8-st lisapüügipunktist kokku 691 pistesääsklaste valmikut.
The most specimens (185 and 153) were caught from sampling site No. 4 (riverside thicket) and No. 5 (Tähtvere Park) and the least specimens from sampling site No. 2 (Raadi cemetery).
Isendite arvu poolest püüti kõige rohkem pistesääsklasi punktist 4 (jõeäärne võsa Supilinnas) ja 5 (Tähtvere park) vastavalt 185 ja 153 ning kõige vähem punktist 2 (Raadi kalmistu).
Cities as densely populated areas are especially vulnerable during disease outbreaks.
Linnad kui tiheda asustusega paigad on haiguspuhangute ilmnemisel eriti haavatavad, mistõttu valiti uurimisalaks linnaruum (täpsemalt Tartu).
Some of the diseases also concern Estonia.
Mitmed liigid siirutavad inimestele erinevaid haigusi, millest osad on olulised ka Eesti kontekstis.
Female Ochlerotatus species dominated during the first half of the sampling period and male Culex species during the second half.
Püügiperioodi esimeses pooles domineerisid perekond Ochlerotatus emasloomad ning teises pooles perekond Culex isasloomad.
Biological diversity was greater in the sampling sites with high deciduous trees and diverse bush species.
Pistesääsklaste bioloogiline mitmekesisus oli suurem kõrge ja tiheda valdavalt lehtpuurinde ja liigirikka põõsarindega püügipunktides.
Anopheles maculipennis is not one species but a complex of species (=An maculipennis s.l.)
Tänapäevase käsitluse järgi ei ole Anopheles maculipennis liik, vaid lähedaste liikide rühm (= An.
It turned out that one of the most common mosquito species in Estonia - Ochlerotatus (Ochlerotatus) cantans (Meigen, 1818) – is missing from the list of Estonian mosquito species in Fauna Europaea database.
Selgus, et andmebaasi Fauna Europaea Eestis esinevate pistesääsklaste nimistust puudub siin tegelikkuses üks tavalisemaid liike – Oc. cantans.
The most species (13) were caught from the sampling sites No. 2 and No. 4; and the least species (8) from the sampling site No. 6 (Maarjamõisa Park).
Püütud liikide arv oli suurim (13) punktides 2 ja 4 ning väikseim (8) punktis 6 (Maarjamõisa park).
The last time they were thoroughly studied in Estonia was 1950s (by Professor Hans Remm).
Pistesääsklasi kui välisparasiite ning haiguste siirutajaid uuris Eestis põhjalikumalt Prof. H. Remm 1950. aastatel.
Since then the nomenclature and probably the list of local mosquito species has changed.
Möödunud poolsajandiga on muutunud pistesääsklaste nomenklatuur ning tõenäoliselt ka siinne liigiline koosseis.
Many outdated names are still being used in Estonia and no one knows whether new mosquito species have emerged or previous ones withdrawn.
Vananenud nimed on Eestis kasutusel praeguseni ning puudub kaasaegne ülevaade pistesääsklaste liigilisest koosseisust.
The relation between the distance of the river (Suur-Emajõgi) and the number of mosquito specimens could not be detected.
Suure-Emajõe kauguse ja pistesääsklaste isendite arvu vahel püügipunktides seoseid ei leitud.
Root rot relative importance of damaged forest area was 863 hectares on the year of 2010.
Juuremädanike osakaal kahjustatud metsamaa pindala järgi 2010. aastal oli 863 ha.
who infects coniferous trees as well as deciduous trees, therefore mixed stands are not protected from this threat.
), kes nakatab nii okas- kui lehtpuid, seetõttu ei ole ka segapuistud selle ohu eest kaitstud.
Least root rot were found on Elva experimental area 50%, followed by Orguse with 18%, Rõuge 17% and on Viru experimental site had just 14%of samples timber without root rot.
Kõige vähem mädanikku leiti Elva katsealalt 50%, talle järgnes Orguse 18%-ga, Rõuges oli mädanikuta puitu 17% ja Virus 14%.
The most important root diseases on Norway spruce (Picea abies L. Karst)
Olulisemad juuremädaniku tekitajad harilikul kuusel (Picea abies L. Karst)
Visually assessed whether there is peripheral or central rot on the stumps, or is the stump without any kind of rot.
Visuaalselt hinnati kas kännus on perifeerne või tsentraalne mädanik või känd on ilma mädanikuta.
is one of the main root and butt rot causing pathogen of temperate coniferous forests, with the intensification of forest management negative role has been increasing.
– on üks suuremat majanduslikku kahju põhjustav juure- ja tüvemädanikku tekitav patogeen parasvöötme okaspuumetsades, mille negatiivne roll koos metsamajanduse intensiivistumisega on järjest suurenenud.
Heterobasidion spp.
Juurepess (Heterobasidion spp.)
Total of 26 sample discs brought from experimental sites.
Katsealadelt toodi kokku 26 prooviketast.
Heterobasidion parviporum were found from two Viru test stand samples (figure 5).
Kuuse-juurepessu (Heterobasidion parviporum) määrati kahest Viru katsealalt isoleeritud puhaskultuurist (joonis 5).
Purpose of this paper is to describe the existence of root rot pathogens on Norway spruce (Picea abies L. Karst), on the basis of four eksperimental areas.
Töö eesmärgiks on kirjeldada juuremädanike tekitajate esinemist harilikul kuusel (Picea abies L. Karst) nelja prooviala baasil.
On the experimental sites stump removal made with the excavator.
Katsealadel tehti puujuurte väljajuurimine ekskavaatori abil.
Second important root rot causing fungus is Armillaria spp.
Teine olulisem juuremädaniku tekitaja metsapuudel on külmaseen(Armillaria spp.
To find out the magnitude of root rot funguses from the probe discs, the pieces of wood were isolated to the pure culture in the laboratory and the purpose of this test was to determinate the multitude of Heterobasidion spp.
Selleks, et teada saada juuremädanike osakaalu kogutud prooviketastelt tehti puidutükkide isoleerimine puhaskultuuri, viidi läbi laboratoorsed katsed, mille eesmärgiks oli välja selgitada juurepessu ja külmaseene esinemine.
Since Heterobasidion pss .spreads from tree to tree vegetative way through root contacts, then should stump removal relieve root rot damage on the infected places.
Käesolev töö tehti ühe osana suurest juurimiskatsest, kuna juurepess levib ka kuusejuurte kontaktide kaudu vegetatiivselt, siis peaks kändude eemaldamine leevendama oluliselt juuremädanike kahjustusi puistus.
site was Viru experimental area where was 86% of stumps infected.
Visuaalse hinnangu alusel oli Viru katsealal juuremädanikest (juurepessust või külmaseenest) nakatunud kändude osakaal suurim (86 %).
In the year 2010 it had decreased by 12,04% in comparison to the year 2006.
Aastaks 2010 oli see langenud 12,04% võrreldes 2006. aastaga.
The analysis of the wages of ministers showed that there are not very big differences in their salaries.
Ministrite töötasusid analüüsides oli näha, et väga suuri erinevusi nendes ministeeriumite lõikes ei esine.
The increase and decrease of labour costs depends on the changes in gross wage and extra payments and also on labour turnover.
Tööjõukulude vähenemine ja suurenemine on tingitud brutopalga ja töötajatele makstavate lisatasude muutumisest ning kaadrivoolavusest.
The changing of minister also influences the yearly wage because the minister that is leaving will receive a compensation that can reach up to tens of thousands of euros.
Ka ministri vahetus mõjutab aasta jooksul makstud töötasu suurust küllaltki palju, kuna teenistusest vabastatud ministrile tasutakse hüvitis, mis võib mõnikord ulatuda lausa mitmekümne tuhande euroni.
The size of labour costs is mostly affected by the number of employees working in the ministries areas of government.
Tööjõukulude suurus ongi enim mõjutatud ministeeriumide valitsemisalades töötavate inimeste arvust.
The average number of employees in the ministries areas of government increased in the year 2011 by 182 people in comparison to 2010.
2011. aastal suurenes ministeeriumide valitsemisalade töötajate arvu aastakeskmine näitaja 182 inimese võrra 2010. aastaga võrreldes.
In 2007 the reason for this increase was the rise in the gross wage.
Suurenemise põhjuseks võib 2007. aastal pidada keskmise brutopalga tõusu.
In 2011 the labour costs rised again by 32,71% in comparison to the previous year.
2011. aastal tööjõukulud aga jälle suurenesid, tõustes 2010. aastaga võrreldes 32,71%.
That is due to the fact that the ministers salary is the multiplication of the Estonian average wage and the coefficient defined by the law.
Tuleneb see asjaolust, et ministrite ametipalk on riigiametnike ametipalkade seaduses kehtestatud koefitsiendi ja Eesti keskmise palga korrutis.
From the year 2009 the wages of ministers have also decreased due to the economic depression.
Alates 2009. aastast on ka ministrite palgad vähenenud seoses üleüldise majanduslangusega, vähenemine on jätkunud ka 2010. aastal.
The decreasing of wages continued also in 2010.
Ülejäänud ministritel on töötasu vähenemine jätkunud ka 2011. aastal.
The Estonian ministry of Finance area of government had the highest total costs because of the high number of transferable taxes, fees and fines that go through this ministry area and are displayed as costs in accounting althought the Ministry of Finance are of government is not the ultimate consumer of them.
Rahandusministeeriumi valitsemisala tunduvalt suuremad kogukulud võrreldes teiste valitsemisaladega, on tingitud suurest raha voolavusest, mida põhjustavad erinevad edasiantavad maksud, lõivud, trahvid jne., mis kajastuvad kuludena, kuid mille lõpptarbijaks Rahandusministeeriumi valitsemisalal ise tegelikult ei ole.
In relation to the economic depression that started in 2008, Estonia was faced up against hard and dificult choices.
2008. aastal ilmnenud majanduskriisist tulenevalt seisis Eesti riik silmitsi olukorraga, kus avalik sektor peab senist efektiivsust säilitama järjest vähenevate ressursside tingimustes.
Costs analysis of the ministries areas of government in the years 2006-2011
Ministeeriumide valitsemisalalde kulude analüüs aastatel 2006-2011
The aim of the bachelor’s thesis wast to analyze the costs of the ministries areas of government in 2006 to 2011.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli analüüsida ministeeriumide valitsemisalade kulusid aastatel 2006-2011.
Althought the average number of employees has droped in the ministries areas of government, the average labour cost to one employee has risen in 2006-2009.
Kuigi ministeeriumide valitsemisalade töötajate arvu aastakeskmine näitaja kahanes, siis tööjõukulud keskmiselt ühe töötaja kohta suurenesid aastatel 2006-2009.
In the next years the average labour cost to one employee rised because of the huge amont of redundancy payments.
Järgneval kahel aastal tulenes tööjõukulude tõus suurest koondamishüvitiste väljamaksmise hulgast.
In the first years it was due to the raise of the average gross wage.
Esimeste aastate tööjõukulude tõus oli põhjustatud brutopalga tõusust.
The rise in the average number of employees shows that the economic condition of the ministries areas of government has approved and that they have again the necessary financial tools to hire more people.
Keskmise töötajate arvu tõus 2011. aastal annab aimu majandusliku olukorra paranemisest, millest tulenevalt on ministeeriumidel tekkinud taas vahendeid uute töötajate palkamiseks.
Those ministries areas of government who are not dealing with transferable taxes, fees and fines, had lower average total costs to one employee ant to one Estonian habitant.
Need ministeeriumi valitsemisalad, kes ei tegele edasiantavate kuludega, olid kogukulude poolest töötaja kohta tagasihoidlikumad.
Althought the ministries areas of government started to optimize its personell and lay off workers already in 2008, the labour costs still kept rising since the areas of governments had to make a lot of redundancy payments.
Kuigi ministeeriumide valitsemisalad alustasid majanduslangusest tulenevalt juba 2008. aastal ametikohtade vähendamise ning struktuurimuudatustega, põhjustasid töötajate koondamised suurel hulgal koondamishüvitiste välja maksmist, mis omakorda tõstis tööjõukulusid.
The highest total costs in all six years were in the Estonian ministry of Finance area of government and the lowest in the Estonian ministry of Foreign Affairs area of government.
Suurimad kogukulud olid kõigil aastatel Rahandusministeeriumi valitsemisalal, madalaimad kogukulud olid aga Välisministeeriumi valitsemisalal.
The average number of employees in the ministries areas of government has droped in the years 2006-2010.
Töötajate arvu aastakeskmine näitaja ministeeriumide valitsemisalades kokku on aastatel 2006-2010 järjest vähenenud.
The second reason is that due to the economic depression, ministries areas of government had to make cuts in their budgets and because of that reduced their personell and layed off workers.
Teiseks on viimastel aastatel sundinud majanduslangus ministeeriume ja nende valitsemisalasid tegema kärpeid personalipoliitikas, mille tulemusena on läbi viidud mitmeid koondamisi.
The average labour cost to one employee droped only in the year 2010 but increased again in 2011 by 14,85% in comparison to the previous year.
2011. aastal keskmine tööjõukulu töötaja kohta taas suurenes 14,85% võrdluses eelneva aastaga.
The main two reasons for that decrease are firstly that the ministries areas of government have terminated positions and joined some units to optimize their performance and make their work more effective.
Esiteks sellest, et ministeeriumide valitsemisalad on oma töö optimeerimiseks ja efektiivsuse tõstmiseks kaotanud teatud ametikohad ning ühendanud allasutusi, mille tulemusel on vähenenud ka töötajate arv.
The biger wage of one or another minister is mainly caused by the extra payments and compensations, for example how much they are getting daily allowance when they are on duty assignments.
Mõne ministri suurem või väiksem palk võrreldes teistega on põhjustatud peamiselt neile määratud lisatasudest.
The economic condition, that went through the deep depression, forced the Government to make unpopular desicions, decrease the state budget, optimize its personell and make a better use of their resources.
Korduvalt läbiviidud eelarvekärbetest tulenevalt, on valitsusasutused sunnitud oma koosseisu optimeerima ning ressursse senisest efektiivsemalt kasutama.
The average total cost to one employee and the average total cost to one Estonian habitant was higher in those ministries areas of government who mostly are involved in handing out money to others.
Kogukulud töötaja kohta olid kõrged nendel ministeeriumide valitsemisaladel, kes on vahendajad ehk kes tegelevad peamiselt raha jagamisega teistele.
The ministries areas of government labour costs from 2006-2011 2.
Ministeeriumide valitsemisalade tööjõukulud kokku tõusid aastatel 2006-2009.
The average total cost to one Estonian habitant increased the most in the year 2007 when it rised 31,45% in comparison to the previous year.
Suurim tõus nendes kuludes toimus sellel valitsemisalal 2007. aastal, kui need suurenesid eelneva aastaga võrreldes 26,97%.
In the year 2011 only three ministers wages increased, the wages of all the other ministers still continued to decrease.
Vaid kolme ministri töötasu on suurenenud 2011. aastal eelneva aastaga võrreldes.
The Estonian ministry of the Interior area of government had the highest labour costs in all years and the Estonian ministry of Foreign Affairs area of government had the smallest labour costs in all six years.
Valitsemisalade lõikes olid teistest suurimad tööjõukulud Siseministeeriumi valitsemisalal, madalaimad kulutused tööjõule oli teinud Välisministeeriumi valitsemisala.
In the year 2010 the average total cost to one Estonian habitant decreased by 460,82 euros compared to 2009 and increased again in 2011 by 8,92% in comparison to the year 2010.
Aastaks 2011 olid kogukulud töötaja kohta Rahandusministeeriumi valitsemisalas suurenenud 56,74% võrreldes 2006. aastaga ning 5,58% võrreldes 2010. aastaga.
Institute of Economics and Social Sciences.
Teoreetilises osas andis autor ülevaate avalikust haldusest ja avalikust sektorist.
Just like the average labour cost to one employee, the average total cost to one employee and the average total cost to one Estonian habitant also increased in the years 2006-2009.
Nii nagu kogukulud töötaja kohta näitasid, olid ka kogukulud Eesti elaniku kohta kõige suuremad Rahandusministeeriumi valitsemisalal, kus need ületasid kõigil kuuel aastal 2000 eurot Eesti elaniku kohta.
The following factors were analyzed: 1.
Töö sissejuhatuses püstitatud eesmärk saavutati.
In 2010 the labour costs dropped by 23,13% in comparison to 2009 because of the economic depression.
Vaid 2010. aastal vähenesid ka tööjõukulud keskmiselt töötaja kohta, langedes üle 1520 euro 2009. aastaga võrreldes.
The ministers wages from 2006 to 2011 The analyzes showed that the labour costs of the ministries areas of government raised from 2006 to 2009 more than 49%.
2006. ja 2010. aastal tegi madalaimad kogukulud töötaja kohta Siseministeeriumi valitsemisala.
Diesel fuel quality and its effect on engine output parameters
Diislikütuse kvaliteediomadused ja nende mõju mootori väljundparameetritele
The results of laboratory analysis show that only two of five tested diesel fuels conform to official standards.
Läbiviidud laborikatsetest selgus, et viiest uuritud talvediislikütusest (DK1...DK5) vaid kaks vastasid EVS-EN 590 esitatud nõuetele.
The effect of diesel fuel qualities on engine output parameters should be analysed further.
Analüüsida tuleks fraktsioonkoostise mõju mootori väljundparameetritele.
The main objective of this thesis is to analyse diesel fuel qualities and their possible effect on engine output parameters.
Uurimistöö läbiviimisel saadud labori- ja mootorikatsete tulemused võimaldavad hinnata diislikütuste kvaliteeti ning nende mõju mootori väljundparameetritele.