natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The development plan should deal with oil shale and other fossil fuels and biomass, wind, solar, water and waste usage to produce electric and thermal energy (partly also motor fuel) as an integral system.
Arengukava peaks käsitlema põlevkivi jt fossiilsete kütuste ja biomassi, tuule, päikese, veejõu ning jäätmete kasutamist elektri- ja soojusenergia (osalt ka mootorikütuse) tootmiseks tervikliku süsteemina.
Taking into account the existence of vast natural renewable sources and the general energy trends in Europe it would be natural that this area would become one of the priorities of the Estonian research and development activities.
Arvestades suurte looduslike taastuvate ressursside olemasolu ning üldisi suundumusi Euroopa energeetikas, oleks loomulik, et see valdkond tunnistataks Eesti teadus- ja arendustegevuses üheks prioriteediks.
The existent know-how, technical means and developing international co-operation creates great premises for developing and producing new equipment in Estonia.
Olemasolev oskusteave, tehnilised võimalused ja arenev rahvusvaheline koostöö loob head eeldused uute seadmete väljatöötamiseks ning valmistamiseks ka Eestis.
The 4th conference devoted to the investigation and usage of renewable energy sources (TEUK–IV) took place on 7th November 2002 in Tartu in the hall of the Estonian Agricultural University.
Neljas taastuvate energiaallikate uurimisele ja kasutamisele pühendatud konverents, TEUK–IV, toimus 7. novembril 2002. a Tartus Eesti Põllumajandusülikooli aulas.
The conference provided a good overview of the work done and under way in Estonia in the field of utilising wind and water energy to produce electric power.
Konverents andis hea ülevaate töödest, mida Eestis on tehtud ja tehakse tuule- ning vee-energia rakendamisel elektrienergia saamiseks.
It was emphasised at the conference that more attention needs to be paid to the utilisation of renewable energy sources in Estonia and thus carry out versatile research and pilot projects.
Konverentsil rõhutati, et Eestis on vaja pöörata enam tähelepanu taastuvate energiaallikate kasutamisele ja teha sel eesmärgil mitmekülgseid uuringuid ning pilootprojekte.
An integral plan is necessary to increase the nation’s wealth by utilising the continuously renewing natural resources by mature activities.
Terviklik kava on vajalik, et läbimõeldud tegevusega loodusliku, pidevalt uueneva ressursi kasutamisega suurendada rahva rikkust.
Extensive usage of renewable energy sources in a way that would economically benefit the local people as well as the environment needs active, determined activities regulated on the state level with private initiative bearing an important role.
Taastuvate energiaallikate ulatuslik kasutamine nii, et lisaks üldisele kasule loodushoiul võidaks sellest majanduslikult ka kohalik elanikkond, vajab aktiivset, sihikindlat, riiklikul tasemel reguleeritud tegutsemist, milles on ka erainitsiatiivil oluline osa.
The need to try to look far ahead, to decades and even centuries, in developing energy was justified at the conference.
Konverentsil põhjendati vajadust püüda vaadata energeetika arendamisel kaugele ette, aastakümnete ja isegi sajandi kaugusele.
The presentation on the utilisation of solar energy in residential buildings was also very interesting.
Huvitav oli ka ettekanne päikeseenergia kasutamisest elamu kütmisel.
Its height after the third growth year was 4.05 m and in the fourth-year the increase was over 2 meters.
Kolmandal mõõtmisaastal oli selle keskmiseks kõrguseks 4,05 meetrit ning neljandal aastal ulatus juurdekasv üle kahe meetri.
Growth of hybrid aspen clones
Hübriidhaava kloonide kasvukiirus
In average the impact of the clone’s lineage on its growth on Agali experimental plot is 44.14%.
Keskmiselt on Agali katsealal klooni pärilikkuse mõju taime kasvule 44,14%.
In the autumn of 2012 all tree heights, diameters of breast`s high, and stem diameters (30 cm from the ground) were measured.
Võrdlusalal mõõdeti 2012. aasta sügisel kõikide puude kõrgused, tüvediameetrid (30 cm kõrguselt maapinnast) ning rinnasdiameetrid.
Latvian clone number seven still has the best height and stem diameter.
Endiselt on Läti kloon number seitse parima kõrguskasvu ning suurima tüvediameetriga.
Hybrid aspen research in Estonia is in early stages, but according to the exciting data it is profitable to cultivate it and to use hybrids from southern areas in addition to Finnish clones.
Hübriidhaava uurimine on Eestis veel algusjärgus, kuid praeguste andmete kohaselt tasub hübriidhaaba kultiveerida ning Soome kloonide kõrval kasutada ka lõunapoolsemate maade kloone.
The author hopes that similar experimental plots will be created in Estonia and anticipates the further results from Agali.
Autor loodab, et Eestis rajatakse sarnaseid võrdlusalasid veel ning ootab huviga Agali katseala edasiseid tulemusi.
The collected data was then entered in MS Excel and analysed.
Välitööde andmed sisestati MS Excel keskonda, kus toimus statistiline analüüs.
The most modest growth increase was again displayed by triploid aspen.
Kõige aeglasemat kasvu näitas jätkuvalt triploidne haab.
This thesis is an expansion of the experimental part of E. Eelsalu`s 2012 master`s thesis about Agali experimental plots.
Bakalaureusetöö on edasiarendus E. Eelsalu 2012. aasta magistritööst Agali katseala kohta.
Observations showed that the growth characteristics of German, Latvian and Swedish clones are better than the Finnish clones which are mainly cultivated in Estonia.
Kasvutunnuste analüüsist selgus, et võrreldes Eestis peamiselt kultiveeritud Soome kloonidega näitavad paremat kasvu Läti, Saksamaa ja Rootsi päritoluga kloonid.
Dispersion analysis found that the genetics of the clone is an important indicator of the growth characteristics.
Dispersioonanalüüsist selgus, et kloonide päritolul on tugev mõju puude kasvule.
Correlation and regression analysis between soil nutrients and clones growth rate showed that pH level is the most influential.
Mulla toiteelementide ja puude kasvu vahelistest korrelatsioon- ja regressioonanalüüsidest on näha, et suurim mõju on mulla pH-l.
This Bachelor`s thesis is a summary of comparisons carried out over a four year time period at Agali experimental plot which was established in 2009 to compare hybrid aspen clones, triploid aspens and silver birches.
Bakalaureusetöö on kokkuvõte Järvseljale Agalisse 2009. aastal rajatud hübriidhaava kloonide, triploidse haava ja arukase võrdlusala nelja uurimisaasta tulemustest.
The purpose of the current thesis is to compare the impact factors and growth indicators of hybrid aspen`s from different geographical regions.
Põhieesmärgiks on võrrelda erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit hübriidhaabade kasvunäitajaid ja selgitada nende mõjutajaid.
Similarities in results can be found when comparing the current Bachelor’s thesis to E. Eelsalu’s Master’s thesis.
Võrreldes antud bakalaureusetööd E. Eelsalu magistritööga, on mitmed tulemused sarnased.
The biggest item of expenditure is food production.
Ettevõtte kõige suurem kuluartikkel on söödatootmine.
Although the farm has a forage wagon for clamp silage, during the last years only big bale silage has been produced.
Kuigi talul on olemas virsnsilo tootmiseks vajalik haagiskogur, on viimastel aastatel toodetud vaid ruloonsilo.
The analysis of Mäelaari Ltd sheepfarm
Mäelaari OÜ lambafarmi analüüs
The primary activity of the enterprise is sheep husbandry.
Talu peamiseks tegevusvaldkonnaks on lambakasvatus.
The findings of the study showed that the silage made with big bale technology was 13 % cheaper than the clamp silage made with a forage wagon.
Töö tulemustest selgus, et haagiskoguriga toodetud virnsilo omahind oli 13 % odavam ruloonsilo valmistamisest.
Therefore, the emphasis has been put on different technologies of silage production.
Seega on uurimustöös enim tähelepanu pööratud erienavete silotootmistehnolooogiate võrdlemisele.
The aim of this research is to analyse food production in a sheep farm called Mäelaari Ltd.
Antud uurimuse eesmärk on analüüsida sööda tootmist OÜ Mäelaari talus.
The hypothesis of the study is that the technology of clamp silage is more cost-effective.
Käesoleva bakalaureuse töö hüpoteesiks on väide: virnsilo tootmine on tulusam, kui ruloonsilo valmistamine.
In addition to that, the amount of time spent on the processes differed, with the forage wagon being more productive.
Lisaks sellele oli tehnoloogiatel erinev ajakulu, mis taaskord kinnitas haagiskoguri produktiivsust.
The empirical analyses to test this hypothesis are based on data drawn from the sheep farm Mäelaari Ltd in 2013.
Hüpoteesi tõestamiseks või ümberlükkamiseks koguti 2013. aasta vältel andmeid OÜ Mäelaari talust.
The results of the research are useful for the farm, particularly considering the availability of forage wagon technology.
Ruloonsilo tootmise analüüsimiseks vajalikud andmed pärinevad ettevõttest, haagiskoguriga valmistatud virnsilo tootmiseks vajalikud andmed põhinevad vastaval erialasel kirjandusel.
In addition, velocities between two consecutive epochs (1997-2008 and 2008-2017) were calculated in order to establish possible change of the velocities in time.
Lisaks arvutati kiirused kahe järjestikuse ajaepohhi (1997-2008 ja 2008-2017) vahel eraldi, et selgitada välja kiiruste võimalikku muutust ajas.
It was also found that differences between the velocities of successive epochs are statistically significant, meaning that the velocities of National Geodetic Reference Network first order points have not been linear over time.
Selgus ka, et kahe järjestikuse ajaepohhi põhjal leitud kiiruste erinevused on statistiliselt olulised, mis tähendab et RGV I klassi punktide liikumiskiirused ei ole läbi aja olnud lineaarsed.
Obtained coordinates were combined into a time series consisting of three epochs.
Arvutuste tulemusena saadi kolmest ajaepohhist koosnev punktide koordinaatide aegrida.
To validate the results, they were compared with the velocities interpolated from postglacial land uplift (LU) and glacial isostatic adjustment (GIA) models NKG2016LU, NKG2016GIA, D1, ICE-6G_C(VM5a), and with the velocities of the national GNSS permanent station network ESTREF.
Leitud kiiruste valideerimiseks võrreldi neid uuematest postglatsiaalsete maakoore liikumiste mudelitest NKG2016LU, NKG2016GIA, NKG_RF03vel, D1, ICE6G_C(VM5a), interpoleeritud kiirustega ja riikliku GNSS püsijaamade võrgu ESTREF kiirustega.
Observations were processed in the ITRF2008 reference frame using GIPSY-OASIS II (version 6.4) software which employs the PPP method.
RGV I klassi punktide koordinaadid arvutati referentsraamistikus ITRF2008 ning selleks kasutati PPP-meetodit kasutavat teaduslikku tarkvara GIPSY-OASIS II (versioon 6.4).
Comparison of these measurements allows to detect the size and direction of deformation of the National Geodetic Reference Network.
Nende mõõtmiste tulemusi võrreldes saab tuvastada RGV deformeerimise kiirust ja suunda.
Horizontal velocities fit better with the model NKG_RF03vel (standard deviation in N direction is ±0,19 mm/yr and in E direction ±0,27 mm/yr).
Horisontaalkiiruste on sobivus parem mudeliga NKG_RF03vel (standardhälve N suunas ±0,19 mm/a ja E suunas ±0,27 mm/a).
Although some differences exist between the velocities of the permanent GNSS stations and the National Geodetic Reference Network first order points MISSO97, MÄEBE97 and, PEETSU97, the velocities are generally consistent within the uncertainties.
Mõningad erinevused esinevad GNSS püsijaamade ning RGV I klassi punktide MISSO97, MÄEBE97 ja PEETSU97 kiiruste vahel, kuid üldiselt sobivad kiirused määramatuste piirides omavahel hästi.
The aim of this study was to determine postglacial movements of the Earth’s crust based on GNSS measurement campaigns on National Geodetic Reference Network.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada maakoore postglatsiaalsed liikumised riikliku geodeetilise võrgu (RGV) I klassi punktidel teostatud GNSS kordusmõõtmiste põhjal.
Taking into account the time series’ residuals and fit to the LU and GIA models, final velocity uncertainties in the horizontal direction ±0.38 mm/yr and in the vertical direction ±0.41 mm/yr were estimated.
Arvestades aegridade jääkhälbeid ja mudelitega sobivust hinnati lõplikeks kiiruste määramatusteks horisontaalsuunas ±0,38 mm/a ja vertikaalsuunas ±0,41 mm/a.
GNSS observation data were received from the Estonian Land Board.
Töös kasutatavad GNSS mõõtmiste andmed on saadud Maa-ametilt.
The vertical velocities of the first order points fit better with the GIA model D1 (standard deviation of the residuals is ±0,36 mm/yr).
RGV I klassi punktide vertikaalkiiruste sobivus on parem GIA mudeliga D1 (standardhälve ±0,36 mm/a).
The velocities of National Geodetic Reference Network first order points were calculated with TSAnalyzer and MS Excel based on the linear trend of each point, using weighted root mean squares regression method.
Kiirused arvutati iga RGV I klassi punkti aegrea lineaarse trendi põhjal, kasutades kaalutud vähimruutude regressiooni meetodit.
Movements of the Earth’s crust in Estonia based on GNSS measurement campaigns of the National Geodetic Reference Network
Maakoore liikumised riikliku geodeetilise võrgu GNSS kordusmõõtmistest
In 1995, 2008, and 2017, static GNSS measurements of National Geodetic Reference Network first order points were carried out.
RGV I klassi punktide staatilisi GNSS mõõtmiskampaaniaid tehti kolmel aastal: 1995, 2008 ja 2017.
The collected data were compared with data available in the literature and the findings were made.
Kogutud andmeid võrreldi kirjanduses olevate andmetega ning tehti järeldusi.
The goal is to analyze the company's competitiveness and to identify business bottlenecks.
Eesmärgiks on analüüsida ettevõtte konkurentsivõimet ning välja selgitada ettevõtte kitsaskohad.
Economic activity in 2012-2014 is satisfactory.
Majandustegevusega 2012-2014 aastal võib rahule jääda.
Company independence in worse conditions yielded a profit, and profits will continue to rise following years.
Ettevõttest sõltumatutest kehvematest tingimustest saadi kasumit ning kasum tõuseb veelgi järgmiste aastatega.
The company managed to ensure the balance of nutrients in most cases.
Ettevõtte suutnud tagada enamjaolt toitainete bilansis tasakaalu.
For OÜ Rannu Seeme future prospects I may recommend more economical production, but not lowering the quality.
OÜ Rannu Seeme tulevikuperspektiivideks võib soovitada veelgi kokkuhoidlikumat tootmist, kuid mitte kvaliteeti langetades.
Agro-ecological and Economical Analysis of OÜ Rannu Seeme in Years 2012-2014
OÜ Rannu Seeme agro-ökoloogiline ja -majanduslik analüüs aastatel 2012-2014
For the preparation of the data collected by the company OÜ Rannu seed databases.
Töö koostamisel on kogutud andmed ettevõtte OÜ Rannu Seeme andmebaasidest.
The company can use the good land fertility and it is managed in an environmentally friendly way.
Samuti on ettevõttel kasutada hea viljakuse põllud ning neid majandatakse ka keskkonnasõbralikult.
In this work gives an overview of OÜ Rannu Seed economic and agro-ecological condition in 2012-2014.
Käesoleva töö annab ülevaate OÜ Rannu Seeme majanduslikust ja agro-ökoloogilisest seisundist 2012-2014 aastal.
We have identified the biggest corporate profitability in production.
Selgitati välja ettevõtte suurima kasumlikkusega toodangud.
The best way to retain the soil fertility, is to raise catch crops.
Parim viis muldade seisundi parandamiseks on vahekultuuride kasvatamine.
Preservation of park history
Pargi ajaloo säilitamine
In order to receive answers to the research questions, a visitor survey was also conducted among visitors of the selected parks.
Uurimisküsimustele vastuste saamiseks viidi läbi uuring valitud parkide külastajate seas.
The present work is based on books by D.S.Lichachov and on works by U.Sinijärv.
Käesolev magistritöö toetub D.S.Lichachovi raamatutele ja U.Sinijärvi töödele.
The park’s attendance, functionality and its use will change over the time in one way or other, but human should oversee that visitor would not stop understanding and sensing parks, or lose a close bond with nature.
Parkide külastatavus, funktsioonid ja kasutamine muutuvad aja jooksul ühel või teisel viisil, kuid me peame tagama, et külastajad suudaksid mõista ja tunnetada parki ning ei kaotaks sidet loodusega.
In this work is an analysis of preservation of park history, based on Estonian parks in Tallinn, Tartu cities and Ida-Viru County.
Käesolevas töös analüüsitakse pargi ajaloo säilitamise võimalusi, käsitledes parke Tallinnas, Tartus ja Ida-Virumaal.
In the contemporary world the problem is that people think less and less about the history of the place where they spend their free time.
Tänapäeval ei mõtle inimesed eriti nendele ajaloolistele kohtadele, kus nad oma vaba aega veedavad.
Today, in order to preserve history more and more often a method of reconstruction is used when the new elements are more frequently taken into the park, changing sometimes its concept and perception of the park.
Tänapäeval on üheks pargi ajaloo säilitamise meetodiks rekonstrueerimine, mille käigus lisatakse parki sageli ka uusi elemente, mis muudavad pargi kontseptsiooni ja tunnetust.
When preserving the park’s history, a suitable for the mark method of preservation should be chosen to provide an opportunity not to influence perception of its general concept as well as the ability of human to understand the park’s history.
Pargi ajaloo säilitamiseks tuleb valida antud pargile sobiv säilitusmeetod, et mitte mõjutada pargi üldkontseptsiooni tunnetust ja võimaldada inimestel paremini mõista pargi ajalugu.
The purpose of the Master’s Thesis is to show that preservation of park history can influence perception of the park by people and ability of people to understand history of place where he stays or lives.
Töö eesmärgiks on näidata, kuidas mõjutab pargi ajaloo säilitamine inimeste võimet seda tunnetada ja mõista.
Collaboration in Estonian rural tourism
Koostöö Eesti maaturismis
It increases trust and lowers the fear that the collaboration will fall into the wrong hands.
See suurendab asjaliste vahelist usaldust ja vähendab hirmu, et koostöö tulemused satuvad valedesse kätesse.
The first aim of a successful tourism strategy should focus on the collaboration platform with initiation from a governing body that is accepted by all stakeholders.
Eduka turismistrateegia esimene eesmärk peab kõigepealt keskenduma aspektidele, mis aitavad moodustada koostööplatvormi, mille algatab juhtorganisatsioon, mida kõik koostööst huvitatud osalised aktsepteerivad.
Collaboration is important for fostering rural tourism and a way to overcome challenges.
Koostöö on oluline maaturismi edendamiseks ja väljakutsete ületamiseks.
Rural tourism collaboration will never disappear completely, as it shifts from one condition to another.
Maaturismi ettevõtjate koostöö ei lõpe kunagi täielikult, vaid see liigub ühest olekust teise.
The purpose of this thesis is to identify what affects the evolution and sustainability of rural tourism collaboration in Estonia.
Käesoleva uuringu eesmärk on selgitada välja, mis mõjutab maaturismi koostöö arengut ja jätkusuutlikkust Eestis.
Collaboration aims can differ between regional tourism networks, and strong connections between the members of one community do not necessarily produce strong ties with other communities.
Koostöö eesmärgid erinevates turismivõrgustikes erinevad ja tugevad koostöösidemed ühe kogukonna liikmete vahel ei pruugi tingimata luua tugevaid sidemeid teiste kogukondadega.
Its sustainability can be increased with the right use of the benefits that wider regional collaboration and the surrounding institutional environment offers.
Kuid seda koostööd saab tugevdada ja muuta jätkusuutlikumaks, kui kasutada õigesti hüvesid, mida pakub laiem piirkondlik koostöö ja ümbritsev institutsionaalne keskkond.
Formalisation can make collaboration more attractive, but it is still framed by place, environment and culture.
Formaalsus võib aidata teha koostööd jätkusuutlikumaks ja tõsta selle atraktiivsust, kuid koostöö on siiski piiritletud kindla koha, keskkonna ja kultuuriga.
Collaboration networks can simultaneously follow formal and informal timelines during their life cycle where they can evolve in a cyclical way and the formal one adds more strength to the informal one.
Koostöövõrgustik võib korraga järgida ametlikku ja mitteametlikku ajaskaalat, kus koostöö areng järgib ringikujulist elutsüklit ja ametlik koostöö võib tugevdada mitteametlikku koostööd.
Major institutional changes have offered opportunities but have also hindered tourism collaboration that is fragmented, informal and has no clear governance.
Suured institutsioonilised muudatused on pakkunud mitmeid võimalusi, kuid on ka takistanud turismialase koostöö arengut.
Shared collaborative identity helps to foster collaboration and bind the stakeholders but also push them away from each other.
Jagatud koostööidentiteet, mis koosneb koha-, töö-, keskkonna- ja kultuuriidentiteedist, aitab edendada koostööd ja siduda turismiasjalisi, kuid võib asjalisi ka üksteisest eemale tõugata.
More knowledge can answer how collaboration changes, what keeps stakeholders in the collaboration, how collaboration can be beneficial, and what influences its sustainability.
Teadmised koostöö arendamise kohta aitavad vastata küsimustele, mis mõjutavad koostööprotsessi jätkusuutlikkust, erinevate piirkondlike turismiasjaliste vahelise koostöö kujunemist, koostöösuhete vastastikust kasu ja koostöö muutumise protsessi ning ebaedu.
Identity creation is manifested on a collaboration platform where individual and collective identities interact and are influenced by the place, occupational, environmental and cultural identities of the stakeholders.
Jagatud koostööidentiteet luuakse koostööplatvormil, millel ühinevad individuaalne ja kollektiivne identiteet.
The density was between 2141…2224 kg/m3.
Tihedus oli 2141…2224 kg/m3 vahel.
The calculations showed that by strengthening the existing intermediate ceiling it is possible to extend the use of it.
Tehtud arvutused näitasid, et olemasolevat vahelage tugevdades on võimalik vahelae kasutust pikendada.
In the case of Type 1 intermediate ceiling the compressive strength of the concrete was C16/20, and in other cases C12/15.
Betooni survetugevus oli vahelae tüüp 1 puhul C16/20 ja teiste tüüpidel C12/15.
The purpose of this work was to assess the load bearing capacity of the first-floor intermediate ceiling and to define the properties of the materials used.
Töö eesmärk oli hinnata esimese korruse vahelae kandevõimet ja määrata materjalide omadused.
Renovation of reinforced concrete ceiling
Raudbetoonist vahelae renoveerimine
There were two different solutions to strengthening the intermediate ceiling.
Vahelae tugevdamiseks arvutati kaks erinevat tugevduslahendust.
On the basis of the experimental load testing carried out on the steel beams deflections, an analysis of the intermediate beams working scheme was inspected, and the results were compared to the calculations.
Vahelae terastalade katselisel koormamisel mõõdetud vertikaalsiirete põhjal analüüsiti vahelaetalade tööskeemi ja võrreldi katsetulemusi arvutustel saadutega.
The load bearing capacity of the intermediate ceiling was determined by the concrete crushing pressure tests.
Vahelae betooni tugevus määrati betoonkärnide purustaval survekatsetel.
In this Master's Thesis renovation possibilities of the first floors intermediate ceiling were examined in Tartu city, at Pargi Street 10.The building had been used as a sauna and as a laundry for about a hundred years.
Käesolevas magistritöös uuriti Tartus Pargi tn 10 esimese korruse vahelae renoveerimisvõimalusi.
The actual deflections of the steel beams were less compared to the earlier calculations that determine the cooperation between the steel beams and the concrete boards.
Terastalade läbipaine oli väiksem arvutustega saadud tulemustest, mis näitas, terastalade ja betoonplaadi koostööd.
Two load tests were carried out on the spot in order to check the load bearing capacity of the intermediate ceiling, as well as the features of the concrete were identified.
Vahelae kandevõime kontrollimiseks tehti kohapeal kahe vahelae osa koormuskatsed ja määrati betooni tugevusnäitajad.