natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this thesis is to examine the interpretations of entrepreneurs in connection with the reasons, targets and problems related to the start of entrepreneurship and analyse whether the interviewees are rather necessity or opportunity entrepreneurs.
Magistritöö eesmärgiks on uurida ettevõtjate tõlgendusi ettevõtlusega alustamise põhjuste, eesmärkide ja probleemide osas ning analüüsida, kas intervjuueeritavad on pigem vajadus- või võimalusettevõtjad.
It appeared that the motives of entrepreneurs can change in time and there were three cases to prove that.
Analüüsimise käigus ilmnes, et ettevõtjate motiivid võivad ajas muutuda ning kolmel juhul on see ka aset leidnud.
At this point it could be stated that even small necessity entrepreneurs who do not have high growth expectations can contribute to ensure the vitality of a rural area.
Siinkohal võib väita, et ka vajadusettevõtjad, olgugi nad väiksed või mitte väga suurte kasvuootustega, võivad olla suureks toeks maapiirkonna elujõulisuse tagamisel.
Nine reasons for starting with enterprise occurred in the frames of the present research based on the interviews: earning living, discontentment with labour, being one´s own employer, presence of material resources, using chances, self-realisation, handing company down to offsprings, evaluation of available resources, end of previous cooperation.
Magistritöö raames selgusid intervjuude põhjal järgnevad ettevõtlusega alustamise põhjused: elatise teenimine; rahulolematus palgatööga; iseenda peremeheks olemine; materiaalsete ressursside olemasolu; võimaluse ära kasutamine; eneseteostus; töökoha või ettevõtte (edasi)andmine lastele; olemasolevate ressursside väärtustamine; varasema koostöö lõppemine.
There were three necessity entrepreneurs, six opportunity entrepreneurs and one mixed type of interviewee.
Vajadusettevõtjaid olid kolm, võimalusettevõtjaid kuus ja üks intervjuueeritav oli ka kombineeritud tüüpi.
The Aims and the Reasons of Starting With Enterprise on the Example of Entrepreneurs of Suure-Jaani Parish
Ettevõtlusega alustamise põhjused ja eesmärgid Suure-Jaani valla ettevõtjate näitel
Two opportunity entrepreneurs and one necessity entrepreneur had been turned with time to an entrepreneur of a mixed type.
Kaks võimalusettevõtjat ja üks vajadusettevõtja on aja jooksul muutunud pigem kombineeritud tüüpi ettevõtjateks.
It is presumed that from the aspect of national economy, opportunity entrepreneurs are more important and ensure the development of a country, however, from the perspective of rural areas and entrepreneurship this assumption may not always be true.
Eeldatakse, et võimalusettevõtjad on riigi majanduse seisukohalt olulisemad ning tagavad selle arengu.
In general it was mentioned that the aim is to enlarge company (incl.
Ettevõtte alustamisega seotud probleemide osas nimetati ära ettevõtte sissetöötamise keerukus, algkapitali puudumine ja bürokraatia.
The Potential and Profitability of Quinoa Cultivation in Diversyfing Agriculture in Estonia
Kinoa kasvatamise potentsiaal ja tasuvus Eesti põllumajanduse mitmekesistamisel
The author of the thesis is of the opinion that the objective of analysing the potential and profitability of quinoa cultivation in diversifying agriculture in Estonia was fulfilled, and that this paper provides new as well as established agricultural producers and promoters of agriculture with fresh insights – primarily on the cultivation of unfamiliar, but promising crops.
Bakalaureusetöö autor leiab, et antud töö eesmärk, uurida kinoa kasvatamise potentsiaali ja tasuvust Eesti põllumajanduse mitmekesistamisel, sai täidetud, ning on arvamusel, et käesolev töö annab nii tegutsevale kui ka alustavale põllumajandustootjatele ja põllumajanduse edendajatele mõtlesmisainet, seda eelkõige vähetuntud, kuid lootustandvate põllukultuuride kasvatamise näol.
The empirical part is based on quantitative information gathered from various databases and this information was used to analyse factors characterising quinoa production and consumption worldwide.
Bakalaureusetöö empiiriline osa põhineb erinevatest andmebaasidest kogutud kvantitatiivsel informatsioonil, mille abil analüüsitakse kinoa tootmist ja tarbimist iseloomustavaid näitajaid maailmas.
The contribution margin analysis covers organic as well as non-organic quinoa cultivation.
Kattetulu leiti nii orgaanilise kui ka mitte-orgaanilise kinoa kasvatamise kohta.
Also, the empirical part provides a brief overview of the range of quinoa products available and consumption thereof on the example of Estonian e-shops and large supermarket chains in Tartu.
Empiirilises osas antakse ka lühiülevaade kinoa toodete sortimendist ja tarbimisest, seda Eestis tegutsevate veebipoodide ja Tartu suuremate jaekaubanduskettide näitel.
The contribution margin was positive for both cultivation methods, which means that farming this crop may turn out to be economically profitable irrespective of the chosen cultivation method.
Kattetulu kujunes mõlema kasvatusviisi puhul positiivseks, mis on märk sellest, et antud kultuuri kasvatamine Eestis võib olenemata kasvatusviisist osutuda majanduslikult tasuvaks tegevuseks.
In addition, the empirical section includes an economic analysis using the contribution margin approach to determine the agricultural profitability of quinoa as an alternative crop.
Lisaks viidi töö empiirilises osas läbi kattetulu meetodil põhinev majandusanalüüs, selgitamaks välja kinoa kui alternatiivse kultuuri kasvatamise tasuvust.
The objective of this paper is to provide an economic assessment on quinoa as a crop potentially contributing to the agricultural diversification in Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärk oli anda majanduslik hinnang kinoale kui potentsiaalsele Eesti põllumajandust mitmekesistavale põllukultuurile.
The thesis consists of a theoretical and empirical part. Because quinoa has not been covered in Estonian-language professional literature, the theoretical part providing an overview of the agronomic characteristics of the crop relies on foreign-language sources.
Põhjusel, et kinoa kultuuri pole varem eesti keelses erialakirjanduses käsitletud, antakse töö teoreetilises osas välismaistele kirjandusallikatele tuginedes ülevaade kinoa kultuuri agronoomilistest aspektidest, aretussuundadest ning Eestile klimaatiliste tingimuste poolest sarnanevates piirkondades läbiviidud põldkatsete tulemustest.
With the model M40 real growth of the trees was found (without the swelling).
Mudeliga M40 saadi puude tegelik kasv (ilma pundumiseta).
It has also been observed before that during daytime the tree swells and shrinks, therefore it is not real growth.
Samuti on varem täheldatud, et päevasel ajal puu pundub ja tõmbub uuesti kokku ning seega ei ole tegu kasvuga.
Problematic is the fact that dendrometers do not show the real growth of the tree.
Probleemne on, et dendromeetrid ei näita puu reaalset kasvu.
Whereas there were few data series, it would be necessary to continue to work with dendrometers.
Kuna andmeseeriaid oli vähe, oleks dendromeetritega töö jätkamine vajalik.
Swelling was also proved by the AIC statistics which gave better correlation compared to other models.
Pundumist tõestas ka AIC statistik, mis andis kõige parema seose võrreldes teiste mudelitega.
On dry days, the tree would shrink.
Kuivadel päevadel tõmbub puu uuesti kokku.
Measuring tree growth with dendrometer is important for scientists who study and compose forest models.
Dendromeetriga puu kasvu mõõtmine on tähtis teadlastele, kes uurivad ja koostavad metsamudeleid.
Weather data was gathered from Järvselja weather monitoring point.
Ilmastiku andmed saadi Järvselja ilmastikuseire punktist.
As tree growth cannot be not jumpy, these results indicate another process, which was explained by developed models.
Kuna puu ei saa hüplikult kasvada, pidi olema tegemist muu protsessiga, mida selgitati loodud mudelite abil.
Five models were generated to prove the relationship between dendrometer readings and weather data.
Koostati viis mudelit dendromeetri näitude ja ilmastiku vahelise seose tõestamiseks.
Seasonal growth of birch, spruce, pine and aspen trees diameter on dendrometers data
Kase, kuuse, männi- ja haavapuude rinnasdiameetri sesoonne kasv dendromeetrite andmeil
The aim of the present Master's thesis was to analyze dendrometers’ data and the impact of weather on the data.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida dendromeetrite mõõtmisnäite ja ilmastiku mõju sellelele.
Dendrometer data from 5 sample plots total of 20 trees were used in this study.
Töös olid kasutusel dendromeetrite andmed, mis oli kogutud 20 puult viielt erinevalt proovitükilt.
Difference between models compared was proved with AIC statistics.
AIC statistiku abil uuriti mudelite headuse erinevust.
The results of this thesis showed that dendrometer readings from thick trees were not linear but jumping, this did not occur in thinner trees.
Töö tulemustest selgus, et dendromeetri näidud olid jämedatel puudel hüplikud, peenematel puudel hüplikkust ei olnud.
It could be concluded that the tree absorbed water and swelled.
Võis järeldada, et tegemist on puu pundumisega, mille käigus puu imeb niiskust sisse.
For "watery" the assumption was that diurnal precipitation was responsible for the jumping in dendrometer readings.
Modelleerimisel osutus mõjukaks arvutuslik muutuja "vesisus", mille eelduseks oli, et päevased sademed tekitavad hüplikkust dendromeetri näitudes.
This assumption was proved by the fact that the M4 model imitated accurately dendrometer readings.
Saadud mudel jäljendas üsna täpselt dendromeetri näiduseeriat, mis tõestas hüpoteesi.
Core samples were taken from the same trees with a increment borer.
Samadelt puudelt võeti ka juurdekasvupuuriga puursüdamike proovid, millelt mõõdeti aastarõnga laiused.
Problems with understanding the real growth of the tree due to jumping dendrometer readings has also published in other studies.
Ka teistes sarnastes töödes on olnud analoogseid probleeme, kus reaalset kasvu pole aru saada, sest dendromeetri näidud on hüplikud.
In the opinion of the author, in the future more series of experiments should be conducted.
Autori arvates võiks tulevikus sarnase ülesehitusega katse korral teha rohkem katseseeriaid.
The industrial potential of the Arthrospira family is widely known.
Arthrospira perekonna liikide kasvatamise tööstuslik potensiaal on laialdaselt tuntud.
A. platensis can be used for food or to produce proteins, beta-carotene, vitamins, phycocyanin and gamma-linolenic acid.
A. platensist saab kasutada toiduks või toota sellest valke, beetakaroteeni, vitamiine, fükotsüaniini ja gamma-linoleenhapet.
Similar tests could also be carried out with other microalgae, that have industrial potential.
Samuti võiks sarnaseid katseid teostada teiste mikrovetikatega, mille kasvatamisel on tööstuslikku potensiaali.
Also, the effect of cellphone EMR to microalgae could be studied and data could be collected of a wide range of indicators, not only about the biomass production.
Lisaks võiks uurida mobiiltelefonide EMK mõju mikrovetikatele ning koguda andmeid paljude erinevate näitajate kohta, mitte piirduda vaid biomassi produktsiooniga.
Analysis of data revealed, that router’s EMR had no effect on the test group’s production, because the average increase of the non-shielded test group was statistically not different from shielded control group's average increase (p-value is 0,26; therefore greater than 0,05).
Andmete analüüs näitas, et ruuteri EMK ei mõjutanud katsegrupi produktsiooni, sest varjestamata katsegrupi keskmine juurdekasv ei erinenud statistiliselt varjestatud kontrollgrupi keskmisest juurdekasvust (p-väärtus on 0,26; seega suurem kui 0,05).
Effect of radiofrequency electromagnetic field to the production of Arthrospira (Spirulina) platensis
Raadiosagedusliku elektromagnetvälja mõju Arthrospira (Spirulina) platensise produktsioonile
(Vonshak, 1997) In the framework of this work, cyanobacteria Arthrospira platensis was grown in laboratory conditions and the effect of radiofrequency electomagnetic radiation (EMR) of a router was examined.
(Vonshak, 1997) Käesoleva töö raames kasvatati tsüanobakterit Arthrospira platensis laboritingimustes ja uuriti ruuteri raadiosagedusliku elektromagnetkiirguse (EMK) mõju sellele.
In earlier research, the effect of a static magnetic field to A. platensis has been examined, but not the effect of a router, that has a weaker and pulsating EMR.
Varasemalt on uuritud püsiva magnetvälja mõju A. platensisele, kuid mitte ruuteri toimet, mille EMK on nõrgem ja pulseeriv.
Two bioreactors (control group) were shielded by grounded metal wire mesh and three bioreactors were left unshielded (test group).
Kaks bioreaktorit (kontrollgrupp) olid varjestatud maandatud metallvõrgu abil ja kolm bioreaktorit varjestamata (katsegrupp).
The biorectors were located under a fluorescent lamp and connected to pressurised air, which helped to mix the microalgae solution and provided the CO2 necessary for their growth.
Katseseadmetena kasutati bioreaktoreid, mis paiknesid luminofoorlambi all ja olid ühendatud suruõhuga, mis aitas segada mikrovetikalahust ja tagas pideva CO2 juurdevoolu.
The main aim was to analyse, whether or not the increase of the cyanobacteria biomass was different in the control group, shielded by the Faraday cage, from the test group that was exposed to radio frequency EMR.
Peamiseks eesmärgiks oli analüüsida, kas raadiosagedusliku EMK eest Faraday puuriga varjestatud tsüanobakterite biomassi juurdekasv erineb varjestamata katsegrupi omast.
Due to intensified human activities, the capacity of ecosystems to provide essential services has declined significantly.
Üha intensiivsema inimtegevuse tõttu on ökosüsteemide suutlikkus pakkuda elutegevuseks vajalikke tingimusi märkimisväärselt vähenenud.
Therefore, it is now obvious that we need to link the use and maintenance of the natural capital with economic principles, in other words we need to give a monetary value to the ecosystem services.
Seetõttu on nüüdseks ilmselge, et loodusliku kapitali kasutamiseks ja säilitamiseks peame ökosüsteemid siduma majanduspõhimõtetega ehk andma ökosüsteemi teenustele rahalise vääringu.
The monetary value of regulating services is 455.9 to 530.5 million euros.
Varustusteenustele järgnevad reguleerivad teenused, mille majanduslik väärtus on ligikaudu 455,9 kuni 530,5 miljonit eurot.
In the analyses, the raised bog was treated as a possible object of management.
Analüüside tegemisel arvestati raba kui võimaliku majandatava objektiga.
The economic value of the cultural services of Kuresoo raised bog is about 296 thousand euros annually.
Kuresoo raba kultuuriliste teenuste majanduslik väärtus on ligikaudu 296 tuhat eurot aastas.
In the course of the study, the author determined the following ecosystem services of Kuresoo raised bog: 1) provisioning services: the production of food (cranberries) and peat (energy generation, substrate in horticulture); 2) regulating services: natural water reservoir (groundwater, hydrological regimes), carbon sequestration (in forest and peatland); 3) habitat services: the maintenance and improvement of biodiversity (habitat for a number of species, including rare and endangered species); 4) cultural services: recreation, aesthetics, spirituality and inspiration, historic information, science and education.
Töö käigus selgitati välja järgnevalt nimetatud ökosüsteemi teenused: varustusteenustest pakub Kuresoo raba toidu kasvatamise ning kütuse ja pinnase moodustumise teenust; reguleerivate teenustena on raba loodusliku vee reservuaar ning süsiniku siduja nii metsas kui ka turbaalal; elupaiga teenus seisneb Kuresoo raba elurikkuse hoidmises ja suurendamises ning kultuuriline teenus avaldub Kuresoo raba olulisuses puhkuse, esteetilise naudingu, spirituaalsuse ja inspiratsiooni kogumise ning haridusliku, teadusliku ja ajaloolise teabe hankimise kohana.
The list of the ecosystem services of Kuresoo raised bog was compiled on the basis of two following sources: the list of the wetland ecosystem services of Millennium Ecosystem Assessment (2005) and the list of the ecosystem services provided by Estonian wetlands (Kimmel 2009).
Selleks koostati esmalt Kuresoo raba ökosüsteemi teenuste nimekiri, mille puhul lähtuti Millenniumi ökosüsteemide hindamise aruandes (2005) sisalduvast märgalade ökosüsteemi teenuste nimekirjast ning Kai Kimmeli (2009) koostatud Eesti märgalade ökosüsteemi teenuste ülevaatest.
These results mainly serve as a basis for making economically reasoned decisions at national level for the protection of Kuresoo raised bog, but they also enable to take into account the values of society and support social participation.
Antud tulemuste põhjal on võimalik langetada majanduslikult argumenteeritud otsuseid riigi raha kasutamiseks Kuresoo raba kaitse korraldamisel; arvestada riigieelarveliste vahendite kasutamise otsustamisel ühiskonna väärtusi ning aktiviseerida ja toetada ühiskondlikku osalust.
It appeared that the demand of Estonian working-age population for biodiversity at Kuresoo raised bog is about 46.2 million euros.
Maksevalmiduse uuringuna läbiviidud elupaiga teenuse majandusliku väärtuse hindamisest selgus, et Eesti tööealise elanikkonna nõudlus Kuresoo raba elurikkuse järele on ligikaudu 46,2 miljonit eurot.
The estimated economic value of provisioning services is 2.4 to 3.2 billion euros.
Käesolevast uuringust selgus, et majanduslikus mõttes on summaarselt kõige väärtuslikumaks varustusteenused: nende majanduslik väärtus on ligikaudu 2,4 kuni 3,2 miljardit eurot.
The aim of this Master’s thesis was to give an overview and calculate the economic value of the ecosystem services of Kuresoo raised bog.
Käesoleva töö eesmärgiks oli anda ülevaade Kuresoo raba ökosüsteemi teenustest ning leida nende teenuste majanduslik väärtus.
The economic value of the ecosystem services of Kuresoo raised bog was calculated on the basis of the summary table of the most used valuation methods (de Groot et al. 2002) and the current situation.
Tuginedes de Groot’i et al. (2002) artiklis väljatoodud ökosüsteemi teenuste väärtuse leidmiseks enimkasutatud metoodikate koondtabelile ja hetkeolukorrale, leiti eespool väljaselgitatud Kuresoo raba ökosüsteemi teenuste majanduslik väärtus.
An overview and valuation of the ecosystem services of Kuresoo raised bog
Kuresoo raba ökosüsteemi teenused ja nende majandusliku väärtuse hindamine
Forest industry plays a big role in Estonian economy.
Metsatööstus omab suurt rolli Eesti majanduses.
In a year, 11 million cubic metes of wood is harvested.
Aastas raiutakse ligi 11 miljonit tihumeetrit puitu.
Conclusions are based on prior studys and conclusions made from publification of The Estonian Environment Information Centre Yearbook Forest 2010.
Järeldused põhinevad varasemate uuringute põhjal ning Keskkonnateabe Keskuse Aastaraamat 2010 Eesti Mets andmetest järelduste tegemisel.
Thesis is based on literature.
Töö on tehtud kirjalike allikate põhjal.
Effect of timber harvesting on biodiversity
Raiete mõju metsa mitmekesisusele
The aim of this thesis is to find out, what happens in forest, after the fellings, how it affects forest animals and plants and possible methods to cut timber with minimal harm done.
Töö eesmärk on saada teada, mis toimub metsas raiete järgselt, kuidas mõjutab see elustikku ning võimalikud metsamajandamisviisid, et raiete negatiivne mõju oleks võimalikult väike.
The conclusion of this thesis is that timber harvesting is not always with negative influences, after cuttings the natural regeneration is on its peek, after that, it continuous to decrease and in mature and old stands it will increase again.
Töö põhjal võib järeldada, et raiete mõju ei ole alati negatiivne, raie järgsel perioodil on raiesmik kõige liigirikkam, mitmekesisus väheneb vanusega ja hakkab uuesti tõusma küpses ja vanas metsas.
In the future, its possible to study different influences from different cutting methods, their usefulness and profitability.
Töö põhjal võiks edasi uurida erinevate raieviiside mõju, kasulikust ja tasuvust.
Most forest friendly cuttings are selection cutting, group selection and shelterwood strip cutting, they are similiar to natural disturbances, clearcut is suitable to pure stands.
Kõige keskkonna sõbralikum on teostada valik-, häil- ja veerraieid, need jäljendavad enim looduslikke häiringuid, lageraied sobivad üherindelistesse puhtpuistutesse.
Electrical Installations of a Residential House
Elamu elektripaigaldised
The third chapter is about earthing, equipotential bonding, lightning protection, surge voltage protection, circuit braker and leakage protective system to give the point of their usage.
Elektriohutuse tagamiseks on kasutatud potentsiaaliühtlustust, liigpingepiirikuid, kaitselüliteid ning rikkevoolukaitset.
The first chapter gives a review of the present situation in the residential house and its electrification.
Töö esimeses osas on kirjeldatud elamu hetke seisukorda ning elektrivarustust.
The purpose of this Bachelor´s thesis is to show how to choose and install electrical installations in a residential house.
Bakalaureusetöö on üles ehitatud näitamaks, mida on vaja teada elamu elektripaigaldise rajamise kohta.
The electrical installation is created for a residential house at Edu 4, Paide.
Bakalaureusetöö on koostatud Paide Edu 4 elamu elektripaigaldise rekonstrueerimise näitel.
The second chapter discusses power consumption and the electrical consumers of the house.
Teine osa põhineb energiakasutusel, kus on autori poolt arvutatud elamu tarbitav võimsus ning valitud energiatõhusad elektriseadmed.
The fourth chapter is about lighting and illuminance in the residential house together with calculations and options.
Programmi DIALux abil modelleeriti ning arvutati ruumide valgustus.
The last chapter is about sockets and necessary cables and other accessories needed for the electrical installation of a residential house.
Töö koostamisel on arvesse võetud seadused, määrused, standardid ja eeskirjad, mida tuleks täita elektriohutuse tagamiseks.
This research was carried out in a curly birch (Betula pendula var. carelica) plantation that was established in the year 2008 on a drained agricultural land located near village Kõmmaste, Padise parish, Harjumaa county.
Uurimistöö viidi läbi 2008. aastal kuivendatud põllumaale rajatud maarjakasekultuuris (Betula pendula var. carelica) Harjumaal Padise vallas Kõmmaste külas.
During the master thesis research re-measuring was carried out on almost 3000 planting sites, where values of single trees were measured: diameter at stem and breast height, tree height and annual height increment.
Magistritöö käigus viidi läbi kordusmõõtmised pea 3000 istutuskohal, kus mõõdeti üksikpuude juurekaela- ja rinnasdiameeter, puu kõrgus ning viimase aasta kõrguse juurdekasv.
It consists of two parts: the old one, where two year old micropropagated saplings were planted; and the young one, where plants of same origin but of current year were used.
Kultuur koosneb kahest osast: vana osa, kuhu on istutatud 2-aastaseid meristeemtaimi ja noor osa, mis on rajatud sama-aastaste kloonidega.
The hypothesis of this thesis was that the main factor affecting the growth of a curly birch is in fact the soil it grows on.
Töö hüpoteesiks seati väide, et maarjakase kasvu enim mõjutavaks teguriks on mullastik, millel puu kasvab.
The results showed that the measurements of curly birches differed according to the soil type.
Uurimuses ilmnes, et maarjakaskede mõõtmed on mullaliikide lõikes statistiliselt erinevad.
The autor of the thesis recommends to avoid establishing a curly birch plantation on Calcari-Mollic Gleysol for the growth of trees was moderate and the mortality greatest, which can be linked to a thin humic layer.
Autor soovitab hoiduda kultuuri rajamisest leostunud gleimullale kuna seal on maarjakaskede kasv tagasihoidlik ning esineb suur väljalangevus, mis on tingitud õhukesest huumushorisondist.