natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The present Bachelor’s thesis focuses on the production of pine tar as one of the branches of production of forest’s by-products that has liven up after a long-lasting depression that started on the 20th century.
Käesolev bakalaureusetöö keskendub männitõrva tootmisele kui ühele metsa kõrvalsaaduste tootmisharudest, mis on hakanud pärast 20. sajandil alanud pikaajalist madalseisu uuesti elavnema.
Eco Oil OÜ and Amello Grupp OÜ import their tar from elsewhere and manufacture wood finishing material that is marketed in Estonia and in Scandinavian countries.
Eco Oil OÜ ja Amello Grupp OÜ ostavad tõrva mujalt sisse ning toodavad sellest puiduviimistlusvahendeid, mida müüakse nii Eesti kui Skandinaaviamaadesse.
The aims of the present thesis were to describe different technologies of the production of pine tar and to give an overview of the marketing of pine tar in Estonia and other countries from the 17th century to nowadays.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk oli kirjeldada erinevaid männitõrva tootmise tehnoloogiaid ning anda ülevaade männitõrva turustamisest alates 17. sajandist tänapäevani nii Eestis kui ka teistes riikides.
There are two bigger pine tar producers in Estonia – Saare Tõrv OÜ and Tõrvas OÜ who sell their tar on local Estonian market.
Eestis on kaks suuremat tõrvatootjat Saare Tõrv OÜ ning Tõrvas OÜ, kes müüvad oma tõrva kohalikul Eesti turul.
European Union and Estonia are moving towards improving energy efficiency and reducing emission of greenhouse gases.
Euroopa Liit ja Eesti liiguvad jõudsalt energiatõhususe tõstmise ja kasvuhoonegaaside vähendamise suunas.
Analysis of Energy Usage in Residential Building
Pereelamu energiakasutuse analüüs
This analysis has been performed by using Estonian standards and results have been compared to existing minimal energy efficiency requirements.
Analüüsi teostamiseks kasutati Eesti Vabariigi standardites esitatud metoodikat ning arvutustulemusi võrreldi Eestis kehtivate energiatõhususe miinimumnõuetega.
As Estonia is situated in colder climate zone, large portion of used energy is spent to provide optimal indoor climate, thereby reducing building energy consumption is a good method for decreasing national energy consumption.
Eestis, asudes jahedas kliimavööndis, kulub suur osa energiast hoonetes sobiliku sisekliima tagamiseks, seega on hoonete energiatarbe vähendamine hea meetod siseriikliku energia lõpptarbimise vähendamiseks.
Taking into consideration European Union trend in renewable energy field, usage of solar power for electricity production with solar panels on the residential building roof was analyzed.
Arvestades Euroopa Liidu suunda taastuvenergeetika valdkonnas, uuriti ka pereelamu katusele päikesepaneelide paigaldamisega saavutatavat elektrienergia tootlikkust.
To increase energy efficiency of a building it is necessary find out how is energy managed, how big are heat losses from constructions and which are electrical energy consumption habits.
Energiatõhususe tõstmiseks tuleb esmalt välja selgitada, kuidas hoonetes energiat kasutatakse, millised on hoonete soojuskaod ja millised on elektrienergia tarbimise harjumused.
In this thesis has been studied energy consumption of a residential building built in the sixties, to obtain valuable preliminaries for building reconstruction plans.
Käesolevas bakalaureusetöös uuriti kuuekümnendatel ehitatud pereelamu soojus- ja elektrienergia tarbimist, et saada algandmed hoone hilisemaks rekonstrueerimiseks.
In addition to heat loss calculations, a flue gas analysis for central heating boiler was performed to compare existing boiler efficiency to modern boilers and compare required fuel consumption of different fuel types.
Lisaks välistarindite soojuskadude arvutamisele teostati keskküttekatla suitsugaaside analüüs, millega hinnati kasutatava katla kasutegurit.
In the end of this thesis largest het loss sources were identified and ways to reduce electrical energy consumption was suggested.
Töö käigus leiti hoone suurima osakaaluga soojuskadude allikad ning selgitati välja elektrienergia säästmise lahendused.
Given instructions for greating reports.
Antakse juhised aruannete loomiseks.
Given advise to choose the most suitable software.
Antakse soovitused sobivaima tarkvara valikuks.
Therefore there is no need in adjustment with post-processing software.
Seega pole vaja kasutada järeltöötlusprogramme tasandamiseks.
The work are given total station configuration review, advice to choose software and comparing levelling possibilities and efectiveness.
Töös on antud ülevaade tahhümeetrite seadistamisest, soovitused tarkvara valikuks ja on võrreldud tasandamise võimalusi ja efektiivsust.
The adjustment methods of both total stations are the same.
Tasandamise meetodid on mõlemal tahhümeetril samasugused.
This thesis helps students and geodesists beacause until absent rational work instruction for integrated measuring and adjustment of traverse.
Sellest tööst on palju abi nii üliõpilastele kui ka tegevgeodeetidele, kuna seni puudus ratsionaalne tööjuhend käigu koosmõõtmiseks ja tasandamiseks.
The work revealed that both total stations enable measuring the traverse and also immediately adjusting it.
Töö tulemusena selgus, et mõlemad tahhümeetrid võimaldavad käiku mõõta ja koheselt tasandada.
Height and angle errors distribution can be chosen in Compass and Transit methods.
Compass ja Transit meetodis saab valida kõrguse ja nurga vea jaotamist.
To accomplish that goal test measurements were held out with both total stations and also the software of total stations was studied.
Selleks viidi läbi katsemõõtmised mõlema tahhümeetriga ja uuriti olemasolevat tarkvara.
Reveal that Leica Viva TS15 enables adjustment of the traverse with one known point.
Selgub, et Leica Viva TS15 võimaldab käiku tasandada ka ühe kindelpunkti korral käigu lõpus.
Trimble S6 can adjust the traverse with two known points.
Trimble S6-ga vajab käigu lõpus kahte kindelpunkti.
Both total stations divide latitude and departure according to the lenght of the line.
Mõlemad tahhümeetrid jaotavad juurdekasvude vead kahjuks vastavalt joone pikkusele.
The purpose of this thesis is to identify the possibilites and the functionality of integrated measuring and adjustment of the traverse with total stations Leica Viva TS15 and Trimble S6.
Töö eesmärk on välja selgitada käigu integreeritud mõõtmise ja tasandamise võimalused ja funktsionaalsus elektrontahhümeetritega Leica Viva TS15 ja Trimble S6.
Integrated survey and adjustment of traverse on the example of Leica Viva TS15 and Trimble S6
Käigu integreeritud mõõtmine ja tasandamine Leica Viva TS15 ja Trimble S6 näitel
Leica Viva TS15 and Trimble S6 total stations are used in Estonia.
Eestis kasutatakse Leica Viva TS15 ja Trimble S6 tahhümeetreid märkimis- ja mõõtmistöödel laialdaselt.
This thesis contains tips of the measurement and adjustment of traverse with Leica Viva TS15 and Trimble S6.
Töö sisaldab käigu mõõtmise ja tasandamise juhtnööre seadmetele Leica Viva TS15 ja Trimble S6.
Effect of Grafting on the Disease Resistance, Yield and Yield Quality of Tomato Cultivars
Pookimise mõju tomatisortide haiguskindlusele, saagikusele ja saagi kvaliteedile
Incompatibility can be affected by tissue and structure difference, physiological and biochemical characteristics, growing stage of rootstock and scion, phytohormones, and the environment The most used rootstocks are „Maxifort", „Beaufort", „Heman", „Emperador", „Robusta" also Hawaiian lines „Hawaii 7996", „Hawaii 7998".
Enamkasutatavad pookealuste sordid on „Maxifort", „Beaufort", „Multifort", „Heman", „Primavera", „Hawaii 7996", „Hawaii 7998" ja „CRA 66".
Yield increase applied mostly with bigger fruit size, sometimes also the number of fruits in bunches.
Saagikuse kasv toimus eelkõige läbi vilja massi suurenemise kui ka viljade arvu suurenemise teel vilja kobarate arvus ja viljade arvus kobarates.
The aim of the study was to substantiate that does with grafting is possible to impact resistance to disease, yield and yield parameters.
Töö eesmärk oli teada saada, kas pookimise teel on võimalik suurendada vastupanu taimehaigustele, tõsta saagikust ja parandada saagi kvaliteeti.
For that were compared dissimilar Solanaceae rootstocks, to detect the most productive rootstocks and to find best compatibility in rootstock / scion grafts.
Uurimisobjektina võrreldi erinevate tomatisortide kokkusobivust, eesmärgiga kindlaks teha kokkusobivaimad pookealuste ja poogendite kombinatsioonid, mis tõestaksid pookimise kasulikkust.
Nutritional properties of grafted tomatoes indicated satisfactory quality as well.
Seega, toiteväärtus tomati viljades ei paranenud.
Investigation showed that the best rootstocks for tomato are hybrids and interspecific hybrids.Rootstocks used in trials showed excellent resistance to soil-borne diseases and pathogens.
Kõige üldkasutatavamad geneetilised pookealuste allikad tomatile on hübriidid ja liikidevahelised hübriidid (S. lycopersicon x S. habrochaites, S. Knapp & D.M.
Results showed that grafting effect is dependent also of environment conditions, the type of the medium cause for example salinity had sometimes even better impact for the grafted plants to the quality of yield.
Pookimise negatiivne mõju ilmnes ka sortide kokkusobimatuse korral, mis väljendus näiteks oma-juursete taimede suuremas saagikuses võrrelduna poogitud taimedega.
Hypothesis of the bachelor`s thesis is that with grafting it is possible to enlarge tomato (Solanum lycopersicum) resistance of disease, increase yield and improve yield quality.
Hinnati pookimise mõju enamlevinud taimehaiguste nagu Fusarium (Fusarium oxysporum f. sp. Lycopersici), Verticillium (Verticillium dahliae, Verticillium albo-atrum) ja bakteriaalse närbumistõve (Ralstonia solanacearum) ja kahjurite nagu juure-pahknematoodide (Meloidogyne spp) vastu.
Grafting represented negative aspect on the beginning of the harvest period on later periods the yield qunatity enlarged comparing ungrafted plants.
Lisaks täheldati negatiivse aspektina hilinenud viljakorje algust.
Rootstocks can include intraspecific selections that utilize specific major resistance genes and interspecific and intergeneric selections that exploit non-host resistance mechanisms or multigenic resistance.
Pookealused, iseloomulikult suurema ja tugevama juurestikuga, on võimelised alandama väliste stresside mõju taime võrsetele.
Results confirmed that grafting is associated with noticeable increases in fruit yield in many fruit vegetables regardless of infection with certain soilborne diseases.
Katsetulemustest järeldus, et vastupanu taimehaigustele ja –kahjuritele pookimisega suurenes, kasvas ka saagikus, aga ei saadud ühest vastust saagi kvaliteedi täiustumises.
Grafting combinations showed that scion x rootstock choice sometimes also decreased yield compared ungrafted varieties.
Pooke-kombinatsioonide katsetulemused näitasid, et pookimisega suurenes keskmine vilja mass ja kogu turustatavate viljade arv.
• In order to avoid serious and costly problems, it is necessary to deal with early prevention work, especially in ordinary hoof trimming and use footbath.
• Selleks, et vältida tõsiseid ja kulukaid probleeme, on vaja varakult tegeleda ennetustööga, seda eeskätt korralise värkimise ja jalavannide kasutamisega.
The main factor to selection of farms was production size - number of cows (200 to 500 dairy cows).
Farmide valikul oli määravaks tootmise suurus ehk lehmade arv (200-500 piimalehma).
Moreover, with notes of staff awareness of the problem of hooves.
Lisaks sellele tehti märkmeid töötajate teadlikkuse kohta sõraprobleemide osas.
The study was conducted in five free-range dairy farms, which were both Estonian Holstein and Estonian Red cows.
Uurimus viidi läbi viies vabapidamisega piimafarmis, kus peeti nii eesti holsteini kui ka eesti punast tõugu lehmi.
Hoof problems depending on housing of dairy cattle
Piimaveiste sõraprobleemid sõltuvalt pidamistingimustest
Aim of this study was to evaluate the condition of the housing and the hooves state of dairy cattle on the basis of five farms in Estonia.
Uurimuse eesmärgiks oli hinnata pidamistingimuste ja piimaveiste sõrgade seisukorda viie Eesti farmi baasil.
Based of the literature and collected data the following conclusions can be made: • Rubberized floor is the most viable solution and is used by many dairy farms in Estonia.
Kirjandusallikate ja uurimistulemuste põhjal võib teha järgmised järeldused: • Sõraprobleemid kuuluvad piimafarmides kõige tõsisemate probleemi hulka.
The literature gives an overview about the various hoof diseases and their occurrence frequency, rubber mat usefulness, forestall to hoof problems, manner of hoof maintenance and genetics relative importance of hoof problems.
Kirjanduse põhjal anti ülevaade erinevatest sõrgade haigustest ja nende esinemissagedusest, kummimattide kasulikkusest, sõraprobleemide ennetamisest, sõrahoolduse viisidest ning aretusega kaasnevatest sõraprobleemidest.
Measured lying size, evaluated lying area, the parlor and the movement purity and slippery; determined the materials.
Mõõdeti asemete suurust; hinnati lamamisala, liikumisala ja lüpsiplatsi puhtust, libedust ja põrandate kattematerjali.
Collecting the data of using litter and the litter changing frequency, foot trimming times; footbath placement and bath liquid changing frequency.
Koguti andmeid allapanu kasutamise ja selle vahetamissageduse, värkimiskordade ja jalavannide asukoha ning jalavanni vedeliku vahetamissageduse kohta.
The main solution would be to develop fair compensation systems.
Peamine lahendus oleks õiglaste kompensatsioonisüsteemide väljatöötamine.
Corporations have been excluded from the research.
Uurimisest on välja jäetud ettevõtted.
The first data of Siberian flying squirrel date back to 1854.
Esimesed andmed lendoravast Eestis pärinevad aastast 1854.
The Siberian flying squirrel (Pteromys volans) is one of the least known small mammals in Estonia due to its hidden lifestyle and movement.
Lendorav (Pteromys volans) on oma varjatud eluviisi ja liikumise tõttu üks vähetuntumaid pisiimetajaid Eestis.
A total of 10 private forest owners participated in the survey compiled to collect the data, in addition to Koidu Simson, chief forest manager of RMK Alutaguse Forest District, Viktor Lehtse, chairman of the Virumaa Forest Association, and Uudo Timm, the leading specialist of the Environment Agency and long-term advocate of Siberian flying squirrel.
Andmete kogumiseks koostatud küsitluses osales kokku 10 erametsaomanikku, lisaks veel RMK Alutaguse metskonna metsaülem Koidu Simson, Virumaa metsaühistu juhatuse esimees Viktor Lehtse ning keskkonnaagentuuri juhtivspetsialist ja lendoravate pikaaegne kaitsja Uudo Timm.
When in 1930 there were also reports of flying squirrel in Rapla, Pärnu and Valga county, nowadays the flying squirrel is spread only in the forests of Ida-Viru and Lääne-Viru country.
Kui aastal 1930 oli teateid lendoravast ka Rapla-, Pärnu- ning Valgamaalt, siis tänaseks on lendoravad levinud vaid Ida- ja Lääne-Virumaa metsades.
Surveys showed that seven out of ten forest owners implicated strong negative effects on the economic status and well-being of the forests in relation to restrictions.
Küsitlustes selgus, et seitsmel metsaomanikul kümnest ilmnes seoses piirangutega tugev negatiivne mõju metsade majanduslikule seisule ja heaolule.
Immediate communication took place with the private forest owners and with Uudo Timm.
Vahetu suhtlus toimus erametsaomanikega ja Uudo Timmiga.
Koidu Simson and Viktor Lehtse were questioned via e-mail.
E-kirja teel esitati küsimused Koidu Simsonile ning Viktor Lehtsele.
All of the ten respondents recognized negative impact on the quality of their forests.
Negatiivset mõju nende metsa kvaliteedile tõdesid kõik vastanud.
The goal of this thesis was to find how the limitations have affected the financial situation of private forest owners, how it has affected the quality of their forest, and offer solutions.
Antud töö eesmärk oli uurida, kuidas on lendoravaga kaasnevad piirangud mõjutanud erametsa omanike heaolu, sealhulgas majanduslikku seisu ning kuidas on piirangud mõjutanud metsa kvaliteeti.
Impact of restrictions related to Siberian flying squirrel on forest owners in IdaViru county
Lendoravaga seotud piirangute mõju Ida-Virumaa erametsaomanikele
This thesis could be of interest to people who have wanted to start investing, but have not yet started due to various reasons.
Bakalaureusetöö võiks pakkuda huvi inimestele, kes soovivad algust teha investeerimisega, kuid kes pole veel erinevatel põhjustel sellega algust teinud.
Students should belong in the low risk category, because less risks should be taken with not the best financial knowledge.
Üliõpilased kuuluksid pigem madala riskitaseme kategooriasse, kuna mitte kõige paremate finantsalaste teadmiste puhul tuleks võtta vähem riske.
Not starting to invest is due to insufficient knowledge and lack of money.
Investeerimisega mitte alustamine jääb ebapiisavate teadmiste ja rahanappuse taha pidama.
Graduate of the curriculum should acquire knowledge of financial instruments and the risks associated with them in order to be able to make thought-out decisions when dealing with financial instruments.
Õppekava läbinu omandab teadmised finantsinstrumentidest ja nendega kaasnevatest riskidest, suutmaks sooritada kaalutletud otsuseid finantstehingute sooritamisel.
The risk tolerance test identifies the students as medium risk investors.
Riskitaluvuse test määrab bakalaureuseõppe üliõpilased keskmise riskitasemega investoriteks.
Several studies have shown, that young Estonians are interested in investing, but never really start investing.
Mitmed uuringud on tõestanud, et Eesti noortel on huvi investeerimise vastu, kuid sellega see ka piirdub.
The research results show that sudents’ investment knowledge is not sufficent to make informed and profitable decisions in the investment world.
Uurimistulemused näitavad, et üliõpilaste investeerimis- ja finantsalased teadmised pole piisaval tasemel, tegemaks teadlikult kasumlikke otsuseid investeerimismaailmas.
In the Rural Entrepreneurship and Financial Management currciulum, there are subjects, which support the acquisition of investment knowledge.
Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi maamajandusliku ettevõtluse ja finantsjuhtimise õppekavas on õppeained, mis toetavad investeerimisalaste teadmiste omandamist.
The aim of this bachelor’s thesis is determine the investment knowledge among bachelor’s students of the Institute of Economics and Social Sciences of Estonian University of Life Sciences.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi bakalaureuseõppe üliõpilaste investeerimisalased teadmised.
The student’s level of risk and the level of investment knowledge are not in correlation.
Üliõpilaste riskitase ja investeerimisalaste teadmiste tase ei ole korrelatsioonis, vaid pigem hinnatakse ennast kõrgemalt.
Investment knowledge among bachelor’s students of the Institute of Economics and Social Sciences of Estonian University of Life Sciences
Investeerimisalased teadmised Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi bakalaureuseõppe üliõpilaste seas
This is especially important to exporters.
Eriti tähtis on see eksportijatele.
The author uses, in combination, two data collection methods: a questionnaire and an expert assessment method, and two data analysis methods – ratio analysis and triangulation.
Autor kasutab kombineerituna kahte andmekogumise meetodit, ankeetküsitluse ja eksperthinnangute meetodit ning kahte andmeanalüüsi meetodit, suhtarvuanalüüsi ja triangulatsiooni.
The lowest assessment on both domestic and foreign markets was given by the experts to the manufacture of products of lower added value.
Nii kodu- kui välisturul hindasid eksperdid kõige madalamalt madalama lisandväärtusega toodete tootmist.
Such institutions can help companies, for example, in searching for reliable partners, establishing business contacts and involving companies in marketing events.
Avaliku sektori institutsioonid saavad olla ettevõtetele abiks näiteks usaldusväärsete partnerite otsingul, ärikontaktide loomisel ja ettevõtete turundusüritustele kaasamisel.
The comparison of expert assessments of the competitive strategy factors of a company on domestic and foreign markets revealed that high value was placed on several factors on both markets, e.g. marketing, product development, product quality and design, training of key employees, increases in production efficiency and the manufacture of products of higher added value.
Võrreldes ekspertide hinnanguid ettevõtte konkurentsistrateegia teguritele kodu- ja välisturul, selgus, et mitut tegurit hinnati mõlemal turul kõrgelt, näiteks turundust, tootearendust, toote kvaliteeti ja disaini, võtmetöötajate koolitamist, tootmisefektiivsuse tõstmist ning kõrgema lisandväärtusega toodete tootmist.
The study revealed that awareness among the fruit and vegetable processing companies in the sample concerning the possibilities of public-sector institutions to assist companies in the sale of their products is weak.
Uurimistöö tulemusena selgus, et valimi puu- ja köögivilja töötlemisega tegelevate ettevõtete teadlikkus avaliku sektori institutsioonide võimalustest ettevõtteid nende toodete müügil aidata on nõrk.
Upon determining the competition position, the experts considered the level of expenses to be of the highest importance.
Konkurentsipositsiooni määramisel pidasid eksperdid kõige tähtsamaks kulude taset ettevõttes.
As a result of the study, economic operators can focus on factors that increase and decrease the competitiveness of a company with the aim of avoiding mistakes in their strategic choices.
Uurimistöö tulemusena on ettevõtjatel võimalik pöörata tähelepanu ettevõtte konkurentsivõimet suurendavatele ja vähendavatele teguritele eesmärgiga vältida vigu ettevõtte strateegilistes valikutes.
The ratio analysis revealed that the assessments of the companies in the sample concerning their competitiveness are not always as expected when comparing the ratios of the company with the average indicators of the sector.
Suhtarvuanalüüsil selgus, et valimi ettevõtete hinnangud oma konkurentsivõimele ei ole ettevõtte suhtarve sama sektori keskmiste näitajatega võrreldes alati ootuspärased.
Competitiveness analysis of fruit and vegetable processing companies: the example of the beneficiaries of sub-measure 1.6.1 of the Estonian rural development plan 2007- 2013
Puu- ja köögivilja töötlemisettevõtete konkurentsivõime analüüs Eesti maaelu arengukava 2007-2013 alameetmest 1.6.1 toetuse saajate näitel
The objective of this Master’s thesis is to analyse the competitiveness of fruit and vegetable processing companies that received support from submeasure 1.6.1 "Processing of agricultural and non-wood forestry products" of the Estonian Rural Development Plan 2007-2013.
Käesoleva magistritöö eesmärk on Eesti maaelu arengukava 2007–2013 alameetmest 1.6.1 "Põllumajandustoodete ja mittepuiduliste metsasaaduste töötlemine" toetust saanud puu- ja köögivilja töötlemisettevõtete konkurentsivõime analüüsimine.
In terms of competitiveness potential, the experts placed the highest value on such factors as the favourable attitude of management towards innovations, the general professionalism of employees and publicity of the company and products.
Konkurentsivõime potentsiaali teguritest hindasid eksperdid enim näiteks juhtkonna soosivat suhtumist uuendustesse, töötajate üldist professionaalsust, ettevõtte ja toodete tuntust.
The author expresses expert’s opinions separately where needed but as a rule together by calculating the arithmetic mean (x̄) of the assessments which are expressed by numbers and in order to show differences in opinions by calculating standard deviation (σ).
Eksperthinnanguid esitab töö autor vajadusel eraldi, kuid enamasti koondhinnanguna, olles arvutanud numbritega väljendatavate vastuste alusel aritmeetilise keskmise (x̄) ja arvamuste erinevust väljendava standardhälbe (σ).
The thesis principally compares the competitiveness factors valued by companies with expert assessments provided with regard thereto.
Magistritöös võrreldakse põhiliselt valimi ettevõtete poolt väärtustatud konkurentsivõime tegureid ekspertide hinnangutega neile.