natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While passing different stages the main design element become a residential area which are supplemented by the green area which are catching attention and inviting people to embrace it.
Läbides erinevaid etappe, sai peamiseks kujunduselemendiks elamuala, mida täiendavad haljasalad, mis püüavad inimeste tähelepanu ja kutsuvad alaga tutvuma ning selle enda omaks võtma.
The most important was to consider the needs of potential users who were students, families and visitors of Tartu.
Selleks olid eelkõige üliõpilased, pered ja külastajad.
Besides that we added benches into so-called private lounge where users can sit and relax.
Lisaks paigutasime teede äärde nn sopistustesse istepinke, kus saaks rahulikult peatuda ja jalga puhata.
Plots are placed in order to create a integrated street line.
Krundid on paigutatud eelkõige ühele poole tänavat, et tekitada ühtne tänavajoon.
When we designed the roads the main intention was to make the area easily passable and inviting.
Teede planeerimisel võtsime seisukoha, et ala oleks hästi läbitav ja kutsuks alaga tutvuma.
There are a total of 7 197 nature observations registred in protected areas, representing 37,25% of the total number of observations.
Kaitsealadel on kokku registreeritud 7 197 loodusvaatlust, mis moodustab vaatluste koguarvust 37,25%.
Most of the data was collected in Harju (3406), Pärnu (2232) and Võru (2024) counties.
Maakondade lõikes on enim vaatlusi sisestatud Harju (3406), Pärnu (2232) ja Võru (2024) maakonnast.
The analysis of protected areas showed that most preferred is nature watching in national parks and landscape protected areas.
Kaitsealade analüüsist selgus, et enim eelistatakse loodust vaadelda rahvusparkides ning maastikukaitsealadel.
Collected data was reviewed in Microsoft Exce 2010 and the analysis of spatial distribution of observation data was performed in ArcMap 10.4.
Andmepäringu tulemusel saadud andmetest tehti ülevaateid tabelarvutusprogrammis Microsoft Excel 2010 ning vaatlusandmete ruumiline analüüs teostati programmis ArcMap 10.4.
The work showed that most of the observational data is collected by a couple of active observers.
Töö tulemustest selgus, et suurema osa andmetest moodustavad paarikümne aktiivsema vaatleja kirjed.
In the further development of the work it is possible to research the connection between nature observations and hiking and health trails.
Töö edasiarendamisel on võimalik uurida vaatluste seost matka- ja terviseradadega.
The observers prefer to collect data about protected species.
Vaatlejad eelistavad enim kaitsealuste liikide kohta kirjete registreerimist.
In order to archieve the goal of the thesis, a data request was made from desktop application of the Estonian Nature Information System (EELIS).
Töö eesmärgi saavutamiseks tehti Eesti Looduse Infosüsteemi (EELIS) töölauarakendusest andmepäring.
Activity of citizen scientists and spatial distribution of nature observation data: Case study based on ’’Estonian Nature Observation Database’’ (LVA)
Harrastusloodusvaatlejate aktiivsus ja vaatluste ruumiline paiknemine Eesti Loodusvaatluste andmebaasi (LVA) näitel
The study is based on Estonian Nature Observations Database’s selected taxa’s records.
Käesolev töö põhineb Loodusvaatluste andmebaasis olevatele valitud liigirühmade andmetele.
The aim of this bachelor’s thesis was to examine the activity of Estonian citizen scientists and spatial distribution of nature observation data.
Töö eesmärgiks oli uurida Eesti harrastusteadlaste aktiivsust ja nende poolt sisestatud vaatlusandmete ruumilist paiknemist.
The study also found that citizen scientists prefer to collect data in villages, that have sparse population.
Samuti leiti, et eelistatuimateks vaatluskohtadeks on hõreda asustusega alad, nagu külad, mille territooriumilt on tehtud 15 971 loodusvaatlust.
To look around, take some time and communicate with each other.
Vaataks ringi, võtaks aega ja suhtleks üksteisega.
The idea "Out of rails!"
Idee „Rööpast välja!"
This way, even more effective paths can be found.
Võib juhtuda, et satume sel moel palju tõhusamale rajale.
With the destination in mind, we travel every day along the most direct and fastest ways.
Sihtmärk silme ees, kihutame iga päev mööda kõige otsemat teed, et kohale jõuda.
Maybe we could get out of our everyday routine and try something else?
Võibolla prooviks midagi muud?
Oout of rails!
Rööpast välja!
The carriages have different functions: there are restaurant carriages which provide services and opportunities for employment and house businesses, sleeping carriages where people can rest and restore energy and parlour cars for meeting and communicating.
Vagunitel on erinevad funktsioonid: restoranvagunid, mis pakuvad teenuseid, töökohti ja kus toimub äritegevus, kupeevagunid puhkamise ja energia taastamise jaoks ning üldvagunid, mis toimivad kohtumis- ja suhtlemispaikadena.
My aims for the design project are to break the linear structure created by the railroad and to create regions that facilitate communication between people, are safe and environmentallyfriendly.
Kujunduslahenduse puhul seadsin endale sihiks lõhkuda raudtee poolt tekitatud sirgjoonelist struktuuri, ning luua piirkondi, mis soodustavad inimestevahelist suhtlemist, on turvalised ja keskkonnasäästlikud.
The aim of this bachelor thesis is to create a design project for the area between Riia, Kastani, Raudtee and Väike-Kaare Street in Tartu.
Käesoleva töö eesmärgiks on luua kujunduslahendus Riia, Kastani, Raudtee ja Väike-Kaare tänava vahel paiknevale raudteeäärsele alale.
Although the area is huge, it is not a very attractive place at the moment because of the railroad that runs through the whole area.
Kuna ala on suur ning seda läbib kogu ulatuses kasutuses olev raudtee, pole see praegu kuigi atraktiivne ajaveetmispaik.
For safety reasons the amount of car traffic in the area is reduced as much as possible and the clusters of buildings and squares are isolated from the railroad by lawn-covered artificial hills.
Turvalisuse tagamiseks on vähendatud autoliiklust alal nii palju kui võimalik ning majade ja väljakute kompleksid on eraldatud raudteest tehisküngastega.
The clusters of built-up areas and squares resemble railway carriages that ride along a meandering trajectory and form neighbourhoods.
Hoonete ja väljakute kompleksid kujutavad endast mööda looklevat trajektoori sõitvaid vaguneid, mis moodustavad naabruskondi.
is inspired by the waterdrop effect – the moment when a waterdrop falls into a pond and creates ripples.
on inspireeritud veetilga kukkumise efektist - lainetusest, mille tekitab lompi langev veetilk.
In the areas between the hills the railroad is isolated by a metal fence.
Küngastevahelisel alal on raudtee eraldatud metalltaraga.
The containers to collect rainwater and compost bins can be placed in the artificial hills.
Vihmavee kogumiseks vajalikud mahutid ning kompostrid saab paigutada tehisküngaste sisemusse.
To save energy solar panels can be placed on the roofs and on the hillsides.
Säästmaks energiat, on võimalik paigutada nii hoonete katustele kui ka tehisküngastele päikesepaneele.
The control was sprayed with clean water.
Kontrollvarianti pritsiti puhta veega.
Fruits were gathered into plastic boxes and taken into freezer (-18°C).
Viljad korjati plastkarpidesse ja paigutati sügavkülmikusse (-18 °C).
Vinasse increased cultivar ’Ruben’ ascorbic acid content by 28 mg compared to control variant.
Vinasse suurendas ’Ruben’ sordi viljade askorbiinhappe sisaldust võrreldes kontrollvariandiga 28 mg võrra.
In the experiment five products were used: Raskila, Greentop Taimeramm, Folicist, Fylloton and Vinasse.
Katses kasutati viit biopreparaati: Raskila, Greentop Taimeramm, Folicist, Fylloton ja Vinasse.
Both blackcurrant cultivar fruits were being collected at their maturity on 2.08.2017, 6 samples were collected from both plantation.
Musta sõstra viljad korjati mõlemal katsealal nende täisküpsusel, 2.08.2017, kummastki istandikust 6 varianti.
To make more precise conclusions there needs to be further studies between control variants and used biopreparation variants.
Täpsemate järelduste tegemiseks on vaja võrrelda mitme aasta uuringuid nii võrdluses kontrollvariandiga kui erinevate biopreparaatide vahel.
In 2017. was carried out a field experiments in Estonia, Tartu county, near Puhja, in Järva village at blackcurrant organic farm with cultivar ’Ruben’ and in Viljandi county, in Mulgi municipality, in Polli village in Polli Horticultural Research Centre at blackcurrant organic farm with cultivar ’Pamjati Vavilova’.
2017. aastal viidi läbi lehe kaudu väetamise katse musta sõstra sordiga ’Ruben’ Tartumaal, Puhja lähedal Järvakülas asuvas musta sõstra maheistandikus ja sordiga ’Pamjati Vavilova’ Viljandimaal, Mulgi vallas Polli külas Polli Aiandusuuringute keskuse katseaias asuvas musta sõstra maheistandikus.
On that note the hypothesis was not confirmed as outcome of the experiment did not show much difference between control variants and used biopreparation variants.
Sellest lähtuvalt püstitatud hüpotees ei leidnud kinnitust, kuna katsete tulemused ei erinenud kontrollvariandist märgatavalt.
The effect of some biopreparations on the biochemical composition of black currant (Ribes nigrum L.) fruits
Mõnede biopreparaatide mõju musta sõstra (Ribes nigrum L.) viljade biokeemilisele koostisele
The aim of this thesis was to determine the effect of some biopreparations on the biochemical composition of blackcurrant (Ribes nigrum L.) fruits.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada biopreparaatide mõju musta sõstra (Ribes nigrum L.) viljade biokeemilisele koostisele.
There were 3 sprayings done with biopreparations: on 1.
Biopreparaatidega tehti 3 pritsimist: 1. juunil, 19. juunil ja 6. juulil.
Biochemical analysis took place in EMÜ Horticultural Research Centre.
EMÜ Polli aiandusuuringute keskuse laboris viidi läbi viljade biokeemilised analüüsid.
The biopreparations did not show much difference in blackcurrants biochemical composition.
Biopreparaatide mõju hindamisel musta sõstra viljade massile ja biokeemilisele koostisele esimesel katseaastal ei ilmnenud suuri erinevusi.
It was also shown that with the increase of nitrogen rate, albumin, globulin and glutenin contetnt increased but gliadin content decreased.
Samuti leiti, et lämmastiku koguse suurenemisega tõusid albumiinide, globuliinide ja gluteniinide sisaldused ja vähenes gliadiinide sisaldus.
Wheat is widely used, but its consumption may lead to disease for some people.
Nisu on laialdaselt kasutatav kultuur, kuid selle tarbimisega võib osadel inimestel kaasneda haigusi.
The topic is important for the society today and this study demonstrated the critical need for further reasearch on how wheat protein composition can be improved with agricultural technology and thus provide healthier and better quality wheat.
Antud teema on oluline ja vajab kindlasti põhjalikumaid uusi uuringuid selleks, et teada täpsemalt, kuidas on võimalik agrotehnoloogiaga parandada nisu valkude koostist ja seeläbi pakkuda kvaliteetsemat ja tervist säästvamat nisu.
It has been established that these diseases are caused by wheat storage proteins.
Kindlaks on tehtud, et neid haigusi põhjustavad mõned kindlad nisu varuvalgud.
Wheat storage protein expression depending on nitrogen
Nisu varuvalkude ekspressiooni sõltumine lämmastikust
The aim of this study was to characterize these storage proteins and analyze how different nitrogen rates impact their expression.
Käesoleva töö eesmärgiks oli iseloomustada neid nisu teras olevaid varuvalke, mis on seotud haigustega ning metanalüüsi kaudu uurida, kuidas mõjutavad erinevad lämmastiku normid valkude ekspressiooni.
The general conclusion was that the expression of proteins was significantly affected by nitrogen because the greater the amount of nitrogen, the grater the total amount of protein.
Töö analüüsist järeldub, et lämmastik mõjutab oluliselt valkude ekspressiooni kuna lämmastiku normi tõusuga suurenes ka kogu valgu sisaldus.
The use of land and functions are analysed.
Analüüsitud on kontaktala maakasutust ja funktsioone.
This work includes one possible design solution how to connect garageland, housing area, new development and garden plots into one compact area and to develop the communication between the residents.
Töö sisaldab ühte võimalikku lahendust, kuidas siduda omavahel kompaktseks alaks garaažilinnak, kortermajade piirkond, uusarendus ja aiamaad ning arendada elanike omavahelist suhtlust.
The aim of this bachelor thesis is to provide a ‘coming out’ plan for one of the forgotten and controversial place called Hiinalinn in Tartu.
Käesoleva töö ülesandeks on pakkuda ühele Tartu ammu unustatud ja vastuolulisele paigale, Hiinalinnale ‘väljailmumisvõimalust’.
Result of the design is a nature close living environment where are various kind of spare time activities possible for different agegroups.
Tulemuseks on looduslähedane elukeskkond linnas, kus leidub mitmekesiseid vabaaja veetmise võimalusi igale vanusegrupile.
According to the Estonian Waste Act, the waste management should have been arranged by 2005.
Vastavalt Eesti Vabariigi jäätmeseadusele, pidi alates 2005. aastast jäätmevedu olema korraldatud.
Amount of biodegradable waste should not exceed 30% of domestic waste mass stored in landfill by 16 July 2013.
Alates 2013 aasta 16. juulist ei tohi prügilasse ladestatavate olmejäätmete hulgas olla biolagunevaid jäätmeid üle 30 massi%.
Similar studies on the habits of waste disposal had not been made in the past.
Analoogseid jäätmekäitlusharjumusi käsitlevaid uuringuid varem tehtud ei olnud.
The author of this survey created an internet based questionnaire to map opinions of people, a link to questionnaire were distributed through various internet channels.
Inimeste arvamuste kaardistamiseks koostas käesoleva töö autor küsitluse ankeedi, mida levitati läbi erinevate interneti kanalite.
In order to achieve the recycling targets one should primarily carry out information campaigns and create a better social understanding between waste handlers and waste producers.
Taaskasutuse sihtarvude saavutamiseks peaks esmajoones läbi viima teavituskampaaniad ja looma parema läbisaamine jäätmevedajate ja elanike vahel.
The majority of the respondants would not be willing to pay more for overall development of waste management and people must be more informed what are the results of the present waste management and what would they gain from better organized waste management.
Jäätmekäitluse üldise arengu nimel poleks enamus nõus rohkem maksma ja inimestele tuleb rohkem selgitada, mida hetkel korraldatud jäätmevedu tagab ja mida nad paremini korraldatud jäätmeveoga võidaksid.
The goal of the study was to investigate how do people feel about waste sorting and what are the main obstacles.
Uurimustöö eesmärk oli uurida, kuidas suhtuvad inimesed sorteerimisse ja mis on põhilised takistused jäätmete sorteerimisel.
Source separator patterns of munizipal waste in Estonia
Elanike harjumused olmejäätmete liigiti kogumisel Eestis
The main method to fullfill the goals was a questionaire.
Töös kasutati nende eesmärkide saavutamiseks küsitluse meetodit.
The responses showed that most people like sorting waste, and are largely used to it. At the same time the knowledge of correct sorting is often lacking.
Küsitluse vastustest selgub, et enamikule inimestest meeldib sorteerida ja sellega ollakse suures osas harjunud.
On this basis it can be concluded, that the most reasonable time to conduct mobile laser scanning would be during a season, when vegetation is the sparsest.
Selle põhjal järeldati, et mobiilset laserskaneerimist oleks kõige mõistlikum teostada aastaajal, mil taimestik on hõredam.
The results show that, in this case, aerial laser scanning elevation data was considerably more accurate (RMSE 0,20 m), then mobile laser scanning elevation data (RMSE 0,70 m).
Töö tulemustest tuli välja ka see, et antud juhul olid aerolaserskanneerimise kõrguslikud andmed tunduvalt täpsemad (keskmine ruutviga 0,20 meetrit), kui mobiilse laserskaneerimise kõrguslikud andmed (keskmine ruutviga 0,70 meetrit).
Data used in current study was collected in summer of 2015., during mobile laser scanning of Põltsamaa-Kärevere section of E263 route (Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa).
Käesolevas töös kasutatud andmed on saadud 2015. aasta suvel toimunud Tallinn-Tartu maantee, Põltsamaa-Kärevere lõigu mobiilse laserskaneerimise käigus.
Accuracy assessment of mobile laser scanning elevation data in different vegetation areas
Mobiilse laserskaneerimise kõrgusliku täpsuse hindamine erineva taimestiku korral
RMSE in the II section, which was a pasture with low and sparse vegetation, was 0,23 meters.
Madala taimestikuga II polügoonil, milleks oli väga madala ja hõreda taimkattega karjamaa, 0,23 meetrit.
RMSE in the III section, which contained a bushy ditch and a field behind it, was 0,61 meters.
Kõrge taimestikuga III polügoonil, kus asus võssa kasvanud kraav ning selle taga põld, 0,61 meetrit.
The aim of current study was to assess the accuracy of mobile laser scanning elevation data in different vegetation areas and to explore if mobile laser scanning could be used as an alternative to aerial laser scanning.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on hinnata mobiilse laserskaneerimise kõrguslikku täpsust erineva taimestiku puhul ning uurida, kas see meetod võiks olla alternatiiviks aerolaserskaneerimisele.
For objective assessment, accuracy of mobile laser scanning elevation data was compared to accuracy of ground profile elevation data and aerial laser scanning elevation data.
Objektiivse hinnangu andmiseks võrreldi mobiilse laserskaneerimse kõrguslike andmete täpsust ka samade andmete põhjal joonistatud maapinna profiilide kõrguste täpsusega ja Maa-ameti aerolaserskaneerimise andmete kõrguste täpsusega.
For accuracy assessment, the mobile laser scanning elevation data was compared to the checkpoints measured with GNSS device.
Kõrgusliku täpsuse hindamiseks võrreldi mobiilse laserskaneerimise käigus saadud andmeid looduses GNSS seadme abil mõõdetud kontrollpunktide kõrgustega.
The study found that the RMSE in the I section, which was a field vegetated with 1 meter high crop, was 0,98 meters.
Keskmise taimestikuga I polügoonil, milleks oli umbes meetri kõrguse taimkattega põld, 0,98 meetrit.
Results show that the accuracy of mobile laser scanning elevation data depends substantially on the density of vegetation in scanned areas and that drawing ground profiles reduced the RMSE of mobile laser scanning elevation data.
Uurimistöö käigus selgus, et mobiilse laserskaneerimise kõrguslik täpsus sõltub olulisel määral mõõdetava piirkonna taimestiku tihedusest ning, et maapinna profiilide välja joonistamine tõstab lõpptulemuse täpsust.
Ground profiles were drawn based on mobile laser scanning data.
Antud töös saadi erinevate polügoonide mobiilse laserskaneerimise andmete keskmisteks ruutvigadeks järgmised suurused.
Three smaller, differently vegetated, sections were picked from the large project to study the accuracy of elevation data.
Uurimiseks valiti välja kolm erineva taimestikuga polügooni.
The aim of this study was to investigate spatial distribution of groundwater physico-chemical parameters (ammonium, nitrate, nitrite, sodium, chloride, electrical conductivity, fluoride, manganese, iron, oxidizability and total hardness).
Töö eesmärk oli kaardistada Pärnu maakonna põhjavee seisukord füüsikaliskeemiliste näitajate (ammooniumi, nitraadi, nitriti, naatriumi, kloriidi, elektrijuhtivuse, fluoriidi, mangaani, üldrauda, oksüdeeritavuse ja üldkareduse) alusel.
Due to geological conditions, there are various groundwater quality problems in Pärnu County.
Peamiselt geoloogilistest tingimustest tulenevalt esineb Pärnu maakonnas erinevaid probleeme põhjavee kvaliteedis.
Iron in Pärnu County groundwater is almost everywhere high – between 200– 10000 μg/l.
Raua sisaldus põhjavees on kõrge, jäädes vahemikku 200–10000 μg/l peaaegu terve Pärnu maakonna ulatuses.
Based on the interpolation results of 11 physico-chemical parameters, the worst-quality groundwater is in the Silurian-Ordovician groundwater bodies in the coastal zone and in Middle-Devonian groundwater body in West-Estonian river basin district.
Halvema kvaliteediga põhjavesi Pärnu maakonnas uuritud 11 füüsikalis-keemilise näitajate interpoleerimisest saadud tulemuste alusel on kaevudes, mis kasutavad Siluri-Ordoviitsiumi põhjaveekogumite vett rannikuäärsel alal ja Kesk-Devoni põhjaveekogumi vett Lääne-Eesti vesikonnas.
Groundwater quality in Pärnu County based on analysis of new drilled wells in years 2007–2017
Pärnu maakonna põhjavee kvaliteet uute puurkaevude andmete põhjal aastatel 2007–2017
To get more trustworthy results from groundwater monitoring, there should be more monitoring wells in Pärnu County and they should be more evenly distributed.
Selleks, et põhjaveekogumite seire annaks täpsemat ülevaadet põhjaveekogumite seisundist, peaks seirekaeve olema Pärnu maakonnas tihedamalt ning nende jaotus maakonna piires ühtlasem.
Private drilled wells offer drinking and domestic water in sparsely populated areas and they play a significant role in local development.
Erapuurkaevudega võimaldatakse hõreasustusega aladel joogi- ja tarbevee olemasolu, mis on olulised tagamaks maapiirkondade jätkusuutlikku arengut.
Fluoride concentrations over 1,5 mg/l in groundwater were in Audru, Tõstamaa and Lihula.
Fluoriidi sisaldus põhjavees ületas kontsentratsiooni 1,5 mg/l Audrus, Tõstamaal ja Lihulas.
GIS analysis kriging method was used to create the surface of measured physico-chemical parameters.
GIS analüüsi käigus interpoleeriti kriging meetodi abil füüsikalis-keemiliste näitajate levikukaardid.
Ammonium concentrations higher than 1,5 mg/l have been identified in Kihnu and Pärnu-Jaagupi.
Ammooniumi 1,5 mg/l kõrgemaid kontsentratsioone on esinenud Kihnus ja PärnuJaagupis.
Data about Estonian groundwater monitoring in year 2016 mainly confirmed spatial analyses results.
2016. aasta riikliku põhjaveekogumite keemilise seire Pärnu maakonnas paiknevate seirekaevudest mõõdetud väärtused peamiselt kinnitasid interpoleerimise teel saadud tulemusi.
Seawater intrusion has happened in Audru, Sauga, Kihnu and Virtsu.
Merevee mõjust tingitud põhjavee soolsust esineb Audrus, Saugas, Kihnus ja Virtsus.
Data about groundwater physico-chemical parameters of wells drilled in years 2007–2017 were collected from Estonian water use database.
Analüüsitavad andmed pärinevad veekasutuse andmebaasist, kust saadi info aastatel 2007–2017 rajatud puurkaevude põhjavee kvaliteedinäitajate kohta.
Manganese higher than 50 μg/l has been determined in Middle-Devonian groundwater body in West-Estonian river basin district.
Kesk-Devoni põhjaveekogumis Lääne-Eesti vesikonnas, esineb mangaani, kõrgemates kontsentratsioonides, kui piirväärtus 50 μg/l.
Data about Estonian groundwater monitoring in year 2016 were used for comparison.
Kriging meetodil interpoleeritud tulemusi võrreldi 2016. aastal teostatud põhjavee keemilise seire andmetega.
The Regulation of the Minister of Social Affairs of 01 July 2003 No. 1 was used to evaluate groundwater physico-chemical parameters.
Kvaliteedinäitajaid hinnati sotsiaalministri määruses number 1 „Joogivee tootmiseks kasutatava või kasutada kavatsetava pinna- ja põhjavee kvaliteedi- ja kontrollinõuded" lisas 2 toodud kvaliteediklasside alusel.
Energy-efficient buildings in Estonia
Energiatõhusad hooned Eestis
As new building requirements will have been applied by 2020, compliance should be monitored.
Kuna aastaks 2020. rakenduvad uued ehitusnõuded, siis tuleks jälgida nõuete täitmist.
The main sources used in this Bachelor’s thesis are Directive 2010/31/EU of the European Parliament and the Council and Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council – Energy 2020: A Strategy for Competitive, Secure, and Sustainable Energy; Green Building Strategy 2015.
Põhilised allikad, mida töös kasutati olid: Euroopa Parlamendi ja Nõukogude direktiiv 2010/31/ EL kui ka Euroopa Parlamendi ja Nõukogude direktiiv 2012/27/EL, Energia 2020- Säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia, Rohemärgise strateegia 2015.
The applied study methodology is the qualitative method.
Bakalaureusetöö uurimusmetoodikaks oli kvalitatiivne meetod.