natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main purpose was to evaluate the efficiency of a solid fuel boiler by testing it with wood fuel.
Kasuteguri arvutamisel ei arvestatud soojuskadu mehaaniliselt mittetäielikust põlemisest, kuna selle leidmine on küllaltki keerukas protsess.
The other aspects of heat loss, which were minimal or non-existent, are given further in the current thesis.
Termokaameraga tehtud fotode põhjal jaotati InsideIR tarkvara abil katla pind väiksemateks osadeks ning seeläbi leiti iga osa soojuskadu eraldi ja nende alusel omakorda keskmine katlapinnalt eralduv soojus.
Of the late flowering cultivars, ‘Glen Ample’ and ‘Glen Magna’ were less damaged than the others.
Hiljem õitsevate sortide rühmast olid ’Glen Ample’ ja ’Glen Magna’ oluliselt vähem kahjustunud.
The influence of cultivar and natural enemies on raspberry beetle (Byturus tomentosus De Geer)
Sordi ja looduslike vahendite vaenlaste mõju vaarikamardikale (Byturus tomentosus De Geer)
The raspberry beetle (Byturus tomentosus De Geer), which is the main raspberry pest, causes large yield losses and reduces fruit quality of raspberry.
Vaarikamardikas (Byturus tomentosus De Geer) on ohukaim vaarika kahjur, kes võib rikkuda suure osa vaarika saagist.
Results of the current study are very important for sustainable raspberry production practice.
Käesoleva töö tulemustel on otsene väljund keskkonnasõbraliku vaarikakasvatuse arendamisel.
Carabids: Pterostichus melanarius, Pterostichus niger, Carabus nemoralis and Harpalus rufipes – aggregate in the plantation during raspberry ripening time when raspberry beetle larvae as prey objects are available.
Domineerivateks jooksiklaste liikideks olid Pterostichus melanarius, Pterostichus niger, Carabus nemoralis ja Harpalus rufipes.
Early flowering cultivars are phenologically better synchronized with the oviposition period of raspberry beetle.
Varajasema õitsemise algusajaga sordid on vaarikamardika valmikute munemisajaga fenoloogiliselt paremini sünkroniseerinud kui hilisema õitsemisaja algusega sordid.
Growing late flowering cultivars that are less susceptible to raspberry beetle and combining them with cultivation technologies like mulching and intercropping which enhance the pests’ natural enemies - there is a possibility to regulate raspberry beetle populations without using pesticides and thereby minimizing the pollution of the environment.
Kasvatades hiljem õitsevaid, vaarikamardika poolt vähemkahjustuvaid vaarikasorte ning kombineerides neid erinevate kasvatusviisidega (multšid ja segaviljelus) on võimalik hoida kahjuri arvukus istandikus madalalamal tasemel, mis kahandab keemilise tõrje vajadust.
The early flowering cultivars ‘Novokitaivska’, ‘Aita’, and ‘Ivars’ were the most damaged, being more susceptible to raspberry beetle.
Nendest sortidest kahjustas vaarikamardikas rohkem sorte ‘Novokitaivska’, ‘Aita’ ja ‘Ivars’.
The level of parasitisation was enhanced in raspberry intercropping with flowering plants.
Parasiteeritud vastseid oli oluliselt rohkem segaviljelussüsteemis õitsevate taimedega.
Laboratory feeding tests confirmed that raspberry beetle larvae are preferred food objects for these carabids.
Neid tulemusi kinnitasid ka samade liikidega läbi viidud laboratoorsed söötmiskatsed, millest selgus, et toiduks eelistatakse vaarikamardika vastseid.
The present study focuses on the susceptibility of raspberry cultivars to raspberry beetle and on determining the pest’s natural enemies to maximise the biocontrol of the raspberry beetle by promoting the pest’s natural enemies with different cultivation technologies.
Käesolev doktoritöö selgitab vaarikamardika esinemise sõltuvust kasvatatavast vaarikasordist, kahjuri looduslikke vaenlasi ja nende arvukuse sõltuvust kasvatustehnoloogiast.
Control of the raspberry beetle relies on synthetic chemical insecticides, which pollute fruits and the environment and also kills the natural enemies of the pests.
Tema tõrjeks kasutatakse valdavalt keemilisi taimekaitsevahendeid, mis jätavad jääke nii viljadesse kui ka keskkonda.
In raspberry plantations the species’ composition and abundance of carabids, potential natural enemies of raspberry beetle larvae, was established during the falling time of the raspberry beetle larvae to soil for pupation.
Vaarikamardika vastsetest leiti endoparasitoide ning parasiteeritud vastsete hulk sõltus vaarikakasvatusviisist.
The results of the study showed that by choice of cultivars and promoting natural enemies with cultivation technologies it is possible to regulate the raspberry beetle population.
Vaarikamardika võimalike looduslike vaenlaste selgitamisel ilmnes, et valdavalt röövtoidulise eluviisiga jooksiklaste rühm on vaarikaistandikes liigirikas ja arvukas ning nende esinemine sõltub kasutatavast kasvatustehnoloogiast.
In this study the occurrence of parasitoids in the larvae of raspberry beetle is established first time.
Uurimus näitas, et vaarikamardika kahjustuse tase sõltub vaarikasortide õitsemisaja algusest.
Thus in addition to predators, parasitoids can also play a role in raspberry beetle population regulation.
Samuti selgus, et lisaks jooksiklastele mõjutavad vaarikamardika arvukust ka parasitoidid, kelle esinemise kohta siiani andmed täiesti puudusid.
These dominant carabid species are potential key predators of raspberry beetle larvae and their occurrence is enhanced by cultivation technologies, such as straw mulch and intercropping system with flowering plants.
Järelikult on need jooksiklaste liigid Eesti tingimustes vaarikamardika olulised looduslikud vaenlased ning neid võib pidada võtmeliikideks kahjuri arvukuse reguleerijatena.
Bosch Aventics annually organises a student engineering competition „International Aventics Pneumobile Competition" in which student organisation NGO Tehnikaüliõpilase Selts has built racing vehicles for three years.
Bosch Aventics korraldab igal aastal tehnika erialade tudengitele võistlust „International Aventics Pneumobile Competition", mille jaoks ehitab MTÜ Tehnikaüliõpilaste Selts juba kolmandat aastat võistlusmasinaid.
After the construction of the mechanism, Energy usage master’s student Gert Truu developed the software to run the system, on audrino uno development board.
Pärast ülekandemehhanismi koostamist seadistati mehhanism tööle Enrgiakasutuse õppekava magistrandi Gert Truu poolt, kasutades selleks Audrino Uno arendusplaati.
From the analysis done from the engine dyno tests and mechanisms kinematics, the author designed and constructed a variable crank transmission, which allows the continuous change of gearing ratio.
Mootori katsetuste ja selle mehhanismi kinemaatilise analüüsi põhjal projekteeriti ning konstrueeriti käesoleva töö raames muutuva jõuõlapikkusega mehhanism, mis võimaldab ülekandesuhet astmevabalt muuta.
The purpose of this Bachelors’s thesis is to engineer a power transmission unit for Pneumobil 2016 Technics 2 pneumobil.
Bakalaureusetöö eesmärk on MTÜ Tehnikaüliõpilaste Seltsi projekti „Pneumobiil 2016" raames Technics 2 pneumobiili ülekandemehhanismi projekteerimine.
This thesis uses data gathered from Marten Noorems pneumatic radial engine dynamometer tests.
Töös kasutatakse Marten Noorema poolt konstrueeritud pneumoradiaalmootori katsetuste põhjal kogutud andmeid.
This was caused by the wrong material use, the under dimensioning of the part and badly manufactured threads.
Technics 2 võistlussõiduki katsetamine lõppes jõuõla mehaanilise rikkega, mis oli põhjustatud jõuõla tikkpoltide aladimensoneerimisest, valesti valitud materjalist ning tikkpoltide keermestuse ebatäpsusest.
For more detailed analysis of permitted and forbidden activities, Exel tabs were prepared, the tables used were used in the statistical analysis program F. The results obtained were presented as correlation matrices placed as separate clusters of protected landscape and nature reserves, as well as permitted and forbidden activities as similar clusters.
Lubatud ja keelatud tegevuste põhjalikumaks analüüsiks, valmistati ette Exeli tabelid,antuid tabeleid kasutati andmeanalüüsi statistikaprogrammis F. Saadud tulemused esitati korrelatsioonimaatriksitena, mis on paigutatud sarnasuse alusel leitud klastritena eraldi maastikukaitselade ja looduskaitsealade kui ka lubatud ja keelatud tegevuste lõikes.
Correlations were found by both activities and protected areas.
Korrelatsioonid leiti kui nii tegevuste kui kaitsealade kaupa.
Permissable and prohibited activities in South Estonia’s Nature Reserves
Lubatud ja keelatud tegevused Lõuna-Eesti kaitsealadel
The aim of the research is to explain, on the example of nature reserves and nature parks in South-Estonia, what activities are allowed and prohibited by the protection rules and what are the links between them.
Uurimistöö eesmärgiks on selgitada Lõuna-Eesti looduskaitsealade ja maastikukaitsealade näitel, millised on kaitse-eeskirjadega lubatud ja keelatud tegevused ja millised on nendevahelised seosed.
Research rules and conservation management plans for protected areas in southern Estonia were used in the research.
Uurimistöös kasutati Lõuna-Eestis asuvate kaitsealade kaitseeeskirju ja kaitsekorralduskavasid.
The work has used research tables containing general data of protected areas, permissable and prohibited activities outlined in the protection rule.
Töös on kasutatud uurimistabeleid, mis sisaldavad kaitsealade üldandmeid, kaitse-eeskirjast välja toodud lubatud ja keelatud tegevusi.
Impact of household waste compost to basil (Ocimum bacilicum L.) growth and development in production conditions
Majapidamisjäätmetel põhinevate kompostide mõju basiiliku (Ocimum basilicum L.) kasvule ja arengule tootmistingimustes
The research was carried out in the summer of 2011 in Harju county, Nabala village, at entrepreneur Aivar Somarokov’s unheated plastic film greenhouse.
Katse viidi läbi 2011. aasta suvel Harjumaal Nabala külas FIE Aivar Somarokovi kütteta kilekasvuhoones.
With increasing demand and higher production costs of horticultural peat there is a need to start looking for alternative.
Tänu aiandusliku kasvuturba suurenenud nõudlusele ja tootmiskulude kasv on tekitanud vajaduse kasvuturbale alternatiivsete materjalide leidmiseks.
Aim of this Thesis is to find out how household waste composts as additive in the growing medium, affect to plant growth and development in production conditions.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli selgitada, kuidas majapidamisjäätmetel põhinevad kompostid kasvusubstraadi lisandina, mõjutavad maitsetaimede kasvu ja arengut tootmistingimustes.
Household waste compost used in research tests, came from company´s Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus AS, also referred as Jõelähtme and Väätsa Prügila AS.
Katses kasutati majapidamisjäätmetel põhinevaid firmade Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus AS ehk Jõelähtme ning Väätsa Prügila AS komposte.
One possible alternative is the use of compost made from household waste.
Üheks võimalikuks alternatiiviks on erinevatest jäätmetest valmistatud kompostide kasutuselevõtmine tootmistingimustes, mida .
Other impact`s of household waste compost to basil´s taste characteristics are to be researched by the author in Master`s Thesis where the author also plans to find out characteristics to rocket salad growth, development and taste.
Majapidamisjäätmetel põhinevate kompostide mõju kavatseb töö autor edasi uurida magistritöös, mille raames on kavas selgitada komposti mõju maitsetaime rukola kasvule ja arengule ning komposti mõju maitsetaim basiiliku maitseomadustele.
The results of this Thesis can be applied when there is reliable data about the affects of household waste compost to the taste characteristics of basil.
Antud töö tulemusi on võimalik rakendada tootmistingimustes maitsetaimede kasvatamisel juhul kui on olemas usaldavad andmed komposti mõjust maitsetaimede maitseomadustele.
Growing medium containing household compost from Väätsa Prügila AS affected the growth of basil negatively compared to the control version.
Jõelähtme komposti sisaldavad kasvusubstraadid mõjusid katses kasutatud maitsetaimede kasvule positiivselt, võrreldes kompostilisandita variandiga.
According to the results of the tests it can be concluded that Jõelähtme household waste can be recommended for growing basil in production conditions.
Uurimustöö tulemuste põhjal võib soovitada, kasvusubstraadi lisandina, kasutada Jõelähtme komposti, mis suurendas basiiliku taime massi.
Cows feeding behaviour
Lehmade söömiskäitumine
Cows were observed over the whole 24 hour period, from 1 st July to October 22 nd 2011, and data from 37 cows were collected.
Loomi jälgiti 24 tunnise perioodi jooksul 1. juulist 22. oktoobrini 2011 aastal ja andmed koguti 37 lehmalt.
Estimating feed intakes of individual cows in a loose-housed system is difficult and unreliable.
Hinnata individuaalsete lehmade söömust karjamaal on raske ja ebausaldusväärne.
All cows were over 30 months old, of three breeds: Holstein Friesian, Estonian Red and Estonian native.
Lehmi peeti vabapidamisel, kõik loomad olid üle 30 kuu vanad holsteini friisi, eesti punast ja eesti maatõugu.
There was no effect of either age or breed.
Viimati nimetatud parameetreid ei mõjutanud ka vanus ega tõug.
Feeding from a TMR is likely to have fewer confounding variables, so estimating intakes from bites at the barrier might be relatively reliable.
Täisratsioonilise segasööda korral tekib tõenäoliselt vähem segadusse ajavaid muutujaid, nii et hinnates söömust söödalavalt suutäite arvu järgi võib olla võrdlemisi usaldusväärne.
Mean for the time spent at each visit to the feed bin was 4.4 minutes, (s.e.
Keskmine söödaküna juures veedetud aeg oli 4,4 minutit (s.e.
Therefore there is no evidence that either the number of bites taken per visit or time spent at bin per visit are related to intakes.
Seetõttu puuduvad tõendid, et suutäite arv ja söömisele kulutatud aeg ühel söömiskorral on seotud söömusega.
There were 30 feeding bins and 133 cows.
Söödakünasid oli 30 ja lehmi umbes 60.
No correlation was found between number of bites and feed removed at each visit (p= 0.851) and between time per visit and feed removed (p= 0.681).
Puudus korrelatsioon suutäite arvu ja söödaküna kaalu kao vahel (p= 0,851) ning söömisele kulutatud aja ja küna kaalu kao vahel (p= 0,681).
There was a significant correlation between number of bites and total time cows spent feeding (p< 0.001), regression R-sq value of 66.8%.
Leidsime olulise korrelatsiooni suutäite arvu ja söömisele kulutatud aja vahel (p< 0,001), R2 väärtus 0,668.
Measures taken included: time spent at the feed bin, number of bites taken at each visit, weight lost from the bin, and evidence of stealing from the bin by another cow.
Kogutud andmed olid: söödaküna juures veedetud aeg, suutäite arv ühel söögikorral, küna kaalu kadu pärast söömist ja sööda varastamine.
This presentation describes dairy cow feeding behaviour and intakes at the feed barrier in a cubicle-housed system.
Selle töö eesmärk oli uurida piimalehmade söömiskäitumist ja söömust söödakünadest.
Mean number of bites at each visit was 7.1 (s.e.
0,68 minutit) ja keskmine suutäite arv 7.1 (s.e.
First calibration periood was more efficient.
Tõhusamaks osutus esimesel kalibreerimisperioodil saadud parameetrite vahemik.
Following weather data from EMHI was used: precipitation, temperature, wind, sunshine duration.
Töös kasutati EMHI-st saadud järgmisi andmeid: sademed, temperatuur, tuul, päikesepaiste kestus, õhuniiskus.
Initial SWAT model solution wasn’t efficient enough.
SWAT mudeli järgi modelleeriti esialgne lahendus, mis aga ei olnud piisavalt tõhus.
Periods 1972-1984 and 1985-1997 were calibrated and validated against periood 1998-2010.
Kalibreeriti perioodile 1972-1984 ja 1985-1997, ning valideeriti perioodile 1998-2010.
Using given ranges model was validated, NS efficieny was 0,60, which means a working model.
Antud vahemikke kasutades saadi valideerimisele NS tõhususe arv 0,60, mis tähendab töötavat mudelit.
Hydroenergetical potential growth in the used hydorpower plant rose 0,25 GWh by the end of the periood, which means a raise of over 10 percent.
Hüdroenergeetilise potentsiaal kasv arvutatud HEJ-s tõusis perioodi lõpuks 0,25 GWh võrra, mis tähendab üle 10 protsendilist kasvu.
Programs SWAT and SWAT-CUP were used.
Kasutatavad programmid oli SWAT ja SWAT-CUP.
Thus installing a fourth turbine to the cementfactory hydropower plant, having a 48 kW capacity, may come to agenda.
Seega võib päevakorda tulla neljanda turbiini lisamine tsemenditehase hüdroelektrijaamale, mille võimsus võiks olla 48 kW.
Additionally digital elevation map, land use map and soil map were used.
Veel kasutati kõrguskaarti, maakasutuskaarti, mullakaarti.
Modelling of the hydroenergetical potential of River Kunda
Kunda jõe hüdroenergeetilise potentsiaali modelleerimine
Analysing how predicted flows in the future affect the Kunda river hydropower plant productivity.
Saadud tulemuste järgi analüüsida, kuidas tuleviku vooluhulkade muutus mõjutab Kunda jõe hüdroelektrijaamade tootlikkust.
Evaluating SWAT model applicability in Kunda river and modelling flows with SWAT model.
SWAT mudeli kasutatavuse hindamine Kunda jõel ja vooluhulkade modelleerimine SWAT mudeliga.
By using hydrology model SWAT, flows were modelled efficiently for Kunda river.
Kasutades hüdroloogia mudelit SWAT, modelleeriti tõhusalt Kunda jõe vooluhulgad.
Flows where modelled to periood 2011-2099 using given climate scenario.
Kasutades kliimamuutuse stsenaariumi, modelleeriti vooluhulgad perioodile 2011-2099.
Thesis objective was to model Kunda river flows to Kunda cementfactory hydropower plant for period 2011-2099.
Töö eesmärk on modelleerida SWAT mudeliga vooluhulgad Kunda jõele ja nende kaudu arvutada hüdroenergeetiline potentsiaal tuleviku perioodile 2011-2099, Kunda tsemenditehase hüdroelektrijaamas.
SWAT model parameter ranges were calibrated with SWAT-CUP.
Seega kalibreeriti parameetrite vahemikud programmiga SWAT-CUP.
Hydroenergetical potential to Kunda river was calculated from flows.
Vooluhulkade järgi arvutati Kunda jõele hüdroenergeetiline potentsiaal.
In this study the mean particle lengths of maize silage fluctuated from 6.9-15.7 mm, and silage storage density varied from 158.6-289.0 kg/m3 .
Keskmine maisisilo heksli pikkus kõikus vahemikus 6,9–15,7 mm ja silohoidla kuivaine tihedus 158,6–289,0 kg/m3 .
In Estonia maize silage is a relatively novel feed for cattle and there are few practical examples for producing it, and technological techniques vary widely.
Maisisilo on Eestis suhteliselt uus sööt veiste söödaratsioonides ja selle valmistamise kogemused vähesed ja tehnoloogilised võtted väga erinevad.
Factors affecting the fermentation of maize silage
Maisisilo fermentatsiooni mõjutavad tegurid
The smaller the density of maize silage in storage the greater is the acetic acid concentration and the smaller the lactic acid concentration.
Mida väiksem on maisisilo tihedus hoidlas, seda suurem on äädikhappe- ja väiksem piimhappesisaldus.
The lactic acid concentration has an important influence on pH and the total amount of acids.
Piimhappesisaldusel silos on oluline mõju nii silo pH-le kui hapete kogusummale.
The chemical composition and fermentation quality were analyzed in the laboratory of feed analyses and metabolism at the Estonian University of Life Sciences.
Silo keemilise koostise ja fermentatsiooni kvaliteedi näitajad analüüsiti Eesti Maaülikooli söötmisteaduse õppetooli laboratooriumis.
The particle size also had no affect on the density in storage, which depended more on the packing intensity and the technology used.
Maisisilo heksli pikkusest ei sõltunud antud uuringus ka hoidla tihedus, enam mõjutab seda tallamise intensiivsus ja kasutatav tehnoloogia.
The particle size and storage density of the maize silage had no significant influence on silage chemical composition, but there were effects on fermentation indicators.
Maisisilo heksli pikkus ja hoidla tihedus ei avaldanud olulist mõju silo keemilisele koostisele, küll aga fermentatsiooninäitajatele.
In this Master thesis particle size and storage density effect on maize silage chemical composition, nutrition value and fermentation quality were studied.
Magistritöös uuriti heksli pikkuse ja hoidla tiheduse mõju maisisilo keemilisele koostisele, toiteväärtusele ja fermentatsiooni kvaliteedile.
A Lallemand drill was used to measure the density of silage storage and a set of sieves (Penn state Forage Particle Separator, USA) was used to determine maize silage particle lengths.
Silohoidla tiheduse määramiseks kasutati firma „Lallemand" spetsiaalset puuri, maisisilo heksli pikkuse määramiseks kasutati sõelade komplekti (ing.
Although the maize silage fermented well there is need to take carewith good silage making tecnological methods to ensure good quality feed that is palatable.
Kuigi maisisilo fermenteerub hästi, tuleb kvaliteetse ja hästi söödava silo saamiseks kinni pidada kõikidest silo valmistamise hea tava tehnoloogilistest võtetest, pöörates seejuures tähelepanu samuti optimaalsele maisi heksli pikkusele ja tallamise efektiivsusele sõltuvalt haljasmassi kuivainesisaldusest.
The samples of silage were taken from 25 farms.
Selleks võeti siloproovid 25-st ettevõtte söötmiseks avatud maisisilo hoidla frondist kahes kordused.
Each experiment was carried out 10 measurements.
Iga katsega teostati 10 mõõtmist.
The measurements were made from four different distances (~53 m, ~136 m, ~517 m ja ~1017m).
Testkaugusteks valiti neli erinevat kaugust (~53 m, ~136 m, ~517 m ja ~1017m).
Because of rapid technological developments many new technical solutions have added in total stations, that often cause geodesist questions and doubts.
Tehnika kiire arenguga on tahhümeetritele lisatud palju uusi tehnilisi lahendusi, mis tihtipeale tekitavad geodeetides küsimusi ja kahtlusi.
Testing was carried out from four different distances with three different prism and using two methods.
Testimine teostati nelja erineva kaugusega, kolme erineva prismaga ning kahe meetodiga.
The standard deviation of measurements is the highest (2’’) with standard prism (62 mm), caused by the large prismatic reflection point.
Standardprismaga (62 mm) on mõõtmisseeria standardhälve kõige suurem (2.1’’), mida põhjustab suurem prisma peegelduspunkt.
The choice of method was based on the better-known manufacturers specifications with automatic target aiming depends on the type of prism (standard prism, mini prism and circular prism).
Meetodi valik tehti lähtudes tuntumate tootjate spetsifikatsioonidest, kus automaatsuunamise ulatus sõltub prisma tüübist (standardprisma, miniprisma ja ringprisma).
When the line of sight is not perpendicular to the prism, the nodal displacement causes a change in direction.
Kui viseerimiskiir ei ole risti prismaga siis prisma sõlmpunkti nihe põhjustab suuna muutust.
Therefore all influencing factors of the automatic targeting, like the distance, prisms, and the instrument was studied in this work.
Seetõttu on uuritud antud töö raames automaatsuunamist mõjutavaid tegurid, milleks on kaugus, prismad ja instrument.
During this thesis the test measurements were carried out using total station Spectra Precision Focus 30.
Antud bakalaureusetöö käigus viidi läbi testmõõtmised tahhümeetriga Spectra Precision Focus 30.
The main question is created by a visual assessment which is posed by the sight when prism is locked but the crosshair is not in the center of prism.
Kahtluse tekitab visuaalne hinnang, mida tekitab vaatepilt kui tahhümeeter on lukustunud prismale ning niitristik pole prisma tsentris.
A more accurate result is obtained when manual aiming is used instead automatic target locking.
Kasutades automaat suunamist saame täpsema tulemuse kui manuaalse viseerimisega.
The main objective was to test the prism that were perpendicular to the line of sight and the additional test was carried out with prisms that were not perpendicular to line of sight.
Peamine eesmärk oli testida viseerimiskiirega risti olevaid prismasid ning lisakatse tehti suunalt pööratud prismaga.
The accuracy of automatic target aiming depends on the size of prism non distance.
Automaatsuunamise täpsus ei sõltu kaugusest vaid prisma suurusest.
To get an accurate result, it is important that the beam is perpendicular to the prism.
Täpse tulemuse saamiseks on oluline see, et viseerimiskiir oleks võimalikult risti prismaga.