natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the theoretical part, the author describes the sustainable way of life and the nature of the ecological footprint in more detailed way (assumptions and limitations, units and coefficients, different calculation methods).
Töö teoreetilises osas kirjeldab autor põhjalikumalt jätkusuutlikku eluviisi ja ökoloogilise jalajälje olemust (eeldused ja piirangud, ühikud ja kordajad, erinevad arvutamismeetodid).
Author adds few additions to the survey.
Omalt poolt lisab autor küsimustikule mõningad täiendused.
One way of measuring the sustainability is to use the ecological footprint method.
Üheks jätkusuutlikkuse mõõdupuuks on ökoloogilise jalajälje meetodi kasutamine.
The target group ‘students’ was selected since their lifestyles, consumption habits and decisions will affect the future life.
Sihtgrupp üliõpilased valiti töö jaoks seepärast, et sinna kuuluvad indiviidid, kelle elustiil, tarbimisharjumused ja otsused hakkavad mõjutama edasist tulevikku.
On the other hand, when considering the Estonian average ecological footprint intensity (7,88 global hectares per year), the students are definitely a target group whose consumption is lower compared to the Estonian average.
Samas pidades silmas Eesti rahva ökoloogilise jalajälje intensiivsust (7,88 globaalhektarit aastas), on üliõpilased kindlasti sihtgrupp, kelle tarbimine on väiksem võrreldes Eesti keskmisega.
The results of this study show that the average ecological footprint size of Estonian students is 2,91 global hectares per year.
Käesoleva uuringu tulemustest selgub, et Eesti üliõpilaste keskmine ökoloogilise jalajälje suurus on 2,91 globaalhektarit aastas.
Taking into consideration that when securing a sustainable life for all humans, the average ecological footprint should not exceed the size of 1,8 global hectares per year, the Estonian students have definitely some room for improvement.
Võttes arvesse seda, et jätkusuutliku elu tagamiseks ei tohiks inimeste keskmine ökoloogilise jalajälje suurus ületada 1,8 globaalhektarit aastas, on Eesti üliõpilastel kindlasti arenguruumi.
Carbon footprint analysis of Estonian students
Eesti üliõpilaste ökoloogilise jalajälje analüüs
The purpose of this Bachelor’s thesis is to draw conclusions of Estonian students’ consumption patterns and their ecological footprint intensity.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on läbiviidava uuringu tulemuste põhjal teha järeldusi Eesti üliõpilaste tarbimisharjumuste ning nende poolt tekitatava ökoloogilise jalajälje intensiivsuse kohta.
The empirical part shows ecological footprint survey that is carried out among students in Estonia, which shows how large is the average ecological footprint of Estonian students.
Töö empiirilises osas viiakse läbi Eesti üliõpilaste seas Eesti üliõpilaste ökoloogilise jalajälje küsitlus, mille kaudu selgitatakse välja, kui suur on keskmiselt Eesti üliõpilaste poolt tekitatud ökoloogiline jalajälg.
The quality of the environment that our children will have depends mostly on the sustainable way of living in today's society.
Sellest, kui jätkusuutliku eluviisiga on tänapäeva ühiskond, sõltub suuresti järeltulevatele põlvedele loodav elukeskkonna kvaliteet.
Also, suggestions on how to reduce the ecological footprint among students are shared.
Töö autor jagab ka ettepanekuid, kuidas ökoloogilise jalajälje suurust üliõpilaste seas vähendada.
Author of this thesis focuses on identifying and analyzing the ecological footprint of the students in Estonia.
Antud bakalaureusetöös keskendub töö autor Eesti üliõpilaste poolt tekitatava ökoloogilise jalajälje suuruse välja selgitamisele ja analüüsimisele.
The questions and a calculator that author uses for carrying out the survey are created by the geological department of the University of Tartu.
Eesti üliõpilaste ökoloogilise jalajälje uuringu läbiviimisel kasutab autor Tartu Ülikooli geograafia osakonna poolt loodud ökoloogilise jalajälje küsimustikku ja kalkulaatorit.
The process of calving and the effect of diseases on embryonic mortality were statistically significant (P = 0.012).
Poegimise kulu ja haiguste mõju embrüonaalsele suremusele on osutanud statistiliselt olulisteks (P=0.012).
Embryonic mortality diagnosis by ultrasonography in milking cows
Embrüonaalse suremuse ultrasonograafiline diagnoosimine lüpsilehmadel
Overall embryonic mortality was 26.4%, early mortality was 15.5% and late mortality was 10.9%.
Üldine embrüonaalne suremus moodustas 26,4%, sellest 15,5% oli varajane ja 10,9% hiline suremus.
Fertilization in high-yielding dairy cows is 55-80%, but 20-25% of fertilized eggs do not develop offspring due to embryonic death.
Kõrgetoodanguliste lüpsilehmade viljastumine moodustab 55–80%, kuid 20–25%-l ei arene embrüonaalse hukkumise tõttu viljastatud munarakust järglane.
Intensive breeding and high milk production have a negative impact on dairy cows' health and reproduction function.
Intensiivne aretus ja saadud kõrge piimatoodang on negatiivselt mõjutanud lehmade tervist ja sigimist.
Loss of pregnancy is a significant problem in dairy cows, causing great economic damage.
Tiinuse kaod lüpsilehmadel on märkimisväärne probleem, see omakorda põhjustab suurt majanduslikku kahju.
The aim of the master 's thesis is to find out the frequency of pregnancy losses during the embryonic period and the factors that cause it in dairy cows.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada välja embrüonaalse perioodi ajal esinevate tiinuse kadude sagedus ja seda põhjustavad tegurid lüpsilehmadel.
Embryonic mortality was 12.2% for normal calving, 26.9% for normal calving and subsequent health problems (retained placenta, endometritis, mastitis and / or lameness) and 41.6% for calving aid and subsequent health problems.
Normaalse poegimise korral embrüonaalne suremus lüpsilehmadel moodustas 12,2%, normaalse poegimise ja sellele järgnenud tervise probleemide (päramiste peetus, endometriit, mastiit ja/või longe) korral 26,9% ning poegimisabi ja sellele järgnenud probleemide korral 41,6%.
In the study, 129 cows diagnosed as pregnant by ultrasonography on days 28-30 after insemination and examined twice at two-week intervals.
– 30. päeval pärast seemendust ultrasonograafiliselt tiineks diagnoositud 129 lehma, keda uuriti 2 korda kahenädalase intervalliga.
The following tasks were set: 1) to determine the occurrence of early and late embryonic mortality on days 28-30 after insemination in pregnant dairy cows by repeated ultrasound examinations; 2) to determine the relationship between embryonic mortality and such factors as the course of calving and the postpartum period, the length of the interval between calving and insemination, the insemination time, milk production and the number of calvings.
– 30. päeval pärast seemendust tiineks diagnoositud lüpsilehmadel; 2) välja selgitada embrüonaalse suremuse seos selliste teguritega nagu poegimise ja poegimisjärgse perioodi kulgemine, sünnituse ja seemenduse vahelise intervalli pikkus, seemenduskord, piimatoodang ja poegimiste arv.
The acquired results were analysed and compared between the pruned and unpruned trees.
Saadud tulemusi analüüsiti ning võrreldi laasitud ja laasimata puude vahel.
The survey material required for conducting the research was collected in January 2013 in forest blocks JS221, JS222 and JS223 of the Järvselja Training and Experimental Forest District.
Töö läbiviimiseks vajalik uurimismaterjal koguti 2013. aasta jaanuarikuus Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas kvartalitelt JS221, JS222 ja JS223.
One of the most important and useful means of producing high-quality timber involves the correct timing of the pruning of standing trees.
Üks tähtsamaid ja vajalikumaid vahendeid kvaliteetse puidu tootmiseks on kasvavate puude õigeaegne laasimine.
Based on the results of this thesis it cannot be claimed that the pruning of trees has a significant effect on bending strength.
Antud töö tulemustest lähtuvalt ei saa väita, et puude laasimine paindetugevusele olulist mõju avaldaks.
The respective values of pines were 82,34 MPa and 78,85 MPa.
Männil olid vastavad näitajad 82,34 MPa ja 78,85 MPa.
As a result of this master’s thesis it became evident that the density of pruned spruce trees exceeded the one of control trees (418,1 and 403,3 kg/m3 accordingly), however based on the Tukey test there was no statistically significant difference observed between pruned and unpruned pines and spruces.
Antud töö tulemusena selgus, et laasitud kuused olid kontrollpuudest keskmiselt suurema tihedusega (vastavalt 418,1 ja 403,3 kg/m3), kuid Tukey testi järgi ei leitud nii kuuse kui männi laasitud ja laasimata puude tiheduste vahel statistiliselt olulist erinevust.
During the course of laboratory work, data were gathered about the density, moisture content, bending strength, modulus of elasticity, width of annual rings, percentage of latewood, number of knots and ultrasonic velocity.
Labortööde käigus koguti andmeid puidu tiheduse, niiskussisalduse, paindetugevuse-, elastsusmooduli, aastarõngaste laiuse, sügispuidu osakaalu, okste hulga ning ultraheli levimiskiiruste kohta.
On the other hand, pruning of standing trees has a positive effect on timber quality.
Seevastu kasvavate puude laasimine mõjub positiivselt puidu kvaliteedile.
The share of knotted timber is 51,2 % among pruned trees and 86,6% among unpruned trees.
Laasitud puudel on oksi sisaldava puidu osakaal kogu materjalist 51,2 % ning laasimata puudel koguni 86,6 %.
Therefore, the objective of this master’s thesis is to analyse how the pruning of standing trees influences the properties and quality of pine and spruce timber.
Sellest tulenevalt on käesoleva magistritöö eesmärk uurida, kuidas kasvavate puude laasimine mõjutab männi- ja kuusepuidu omadusi ja kvaliteeti.
Consequently, two 3-metre logs cut from the stump side of pruned trees provide 35,4 % more knotless material.
Seega laasitud puudelt on kahest tüükapoolsemast 3-meetrisest palgist saadud 35,4 % rohkem oksavaba materjali.
A total of 200 pine and 104 spruce test samples were cut from the survey material, of which 78 were taken from pruned pine model trees and 62 from pruned spruce model trees.
Uurimismaterjalist lõigati kokku 200 männi ning 104 kuuse katsekeha, millest 78 tk saadi laasitud männi mudelpuudelt ning 62 tk laasitud kuuse mudelpuudelt.
Average bending strength was 82,11 MPa for pruned spruce and 82,11 MPa for control trees.
Keskmine paindetugevus oli laasitud kuusel 82,11 MPa ning kontrollpuudel 82,11 MPa.
The Effect of Pruning on Wood Properties and Quality
Kasvavate puude laasimise mõju puidu omadustele ja kvaliteedile
Diesel Fuels on the market of the Republic of Estonia
Diislikütused Eesti Vabariigi turul
In addition, write about all the diesel fuels used in the Republic of Estonia for both land and sea transport.
Lisaks tuua välja kõik Eesti Vabariigis müügil olevad diislikütused nii maismaa kui ka meretranspordile.
The tests were carried out at the fuel laboratory of the Institute of Technology of Estonian University of Life Sciences.
Katsetused viidi läbi Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi kütuselaboris.
The aim of this thesis is to do tests with two different diesel fuels and evaluate their quality characteristics in accordance with the standard.
Töö eesmärgiks oli analüüsida kahte erinevat diislikütust ning hinnata nende kvaliteediomaduste vastavust Eesti Vabariigi standardile.
The measured parameters are density of fuels, fraction composition, kinematic viscosity, flash point, blur point, corrosivity and water containment.
Kütuselaboris mõõdeti diislikütuste tihedus, destillatsioonikarakteristikud, kinemaatiline viskoossus, leekpunkt, hägustumispunkt, korrosiivsus vaskplaadikatsel ja veesisaldus ning arvutati tsetaaniindeks.
The first fuel that was tested, was biodiesel that contained the second generation bio component HVO and the second fuel was conventional fossil diesel fuel.
Töö teostamisel oli üheks katsekütuseks teise põlvkonna biokomponenti HVO sisaldav Neste ProDiesel ning teiseks tavaline fossiilne diislikütus.
In the future there can be measurements made with both fuels in engine test laboratory, to see the difference in the engine output parameters.
Edasiarendusena saab tulevikus läbi viia ka mootorikatseid ning võrrelda mõlema kütuse kasutamise puhul mootori väljundparameetreid.
Test results showed that diesel fuel containing the biocomponent HVO had lower temperature fractions, that lead to more complete combustion of the fuel and smoother operation of the engine.
Katsetulemustest on näha, et biokomponenti sisaldavas diislikütuses on enam madalama keemistemperatuuriga fraktsioone, mis tagavad kütuse täielikuma põlemise ning mootori sujuvama töö, ka madalatemperatuurilised omadused on biokomponendiga kütusel paremad.
From the test results obtained, it can be concluded that diesel fuel that contains biocomponent HVO is better than just a fossil diesel in terms of parameters.
Saadud katsetulemustest selgus, et mõlemad kütused on suvediislikütused, kuid biokomponenti HVO sisaldav diislikütus on parameetrite poolest parem kui tavaline fossiilne diislikütus.
The tests were done according to the requirements of the standard EVS-EN 15037-1:2008.
Katsete aluseks on standard EVS-EN 15037-1:2008.
Totally were made 10 test pieces with the size of 190 × 390 × 3580 mm³.
Kokku valmistati 10 katsekeha mõõtmetega 190 × 390 × 3580 mm³.
When comparing the shear bearing capacity it became clear that the capacity of fibre concrete lintels are 2.9% less than standard lintels.
Põikjõukandevõime võrdlemisel selgus, et kiudbetoonsilluste maksimaalne põikjõukandevõime on 2,9% väiksem kui tüüpsillustel.
The other five test samples were manufactured according to the product drawings of standard lintel TMS60-3,0-390-190 of OÜ TMB Element.
Viis katsekeha olid valatud OÜ TMB Element tüüpsilluse TMS60-3,0-390-190 tootejoonise järgi.
Five test pieces were made from fibre concrete, with fibre content 70 kg/m3 .
5 katsekeha toodeti kiudbetooniga, mille kiudude sisaldus oli 70 kg/ .
The test results were saved using Ahlborn Almemo 5690-2 data recorder.
Läbipaindeid mõõdeti nihkeanduritega Ahlborn Almemo FWA, ning katsetulemused registreeriti asndmesalvestajaga Ahlborn Almemo 5690-2.
On the basis of test results, the analysis of suitability of lintels made from fibre concrete to be used in bearing structures.
Katsetulemuste põhjal analüüsida kiudbetoonist valmistatud silluste võimalikku sobivust kandekonstruktsioonideks.
The objective of this thesis was to carry out bending strength and shear bearing resistance tests for fibre concrete lintels and standard lintels.
Käesoleva töö eesmärgiks oli läbi viia painde- ja põikjõukindluse katsed, nii teraskiududega lisaarmeeritud kui tüüpsillustele.
The results showed that compared to lintels with standard reinforcement the bending load capacity of fibre lintels was 1.4% bigger.
Katsete tulemused näitasid, et kiudbetoonsilluste maksimaalne paindekandevõime oli 1,4% suurem tüüpsillustest.
As a result of tests of the thesis - to determine the strength properties of lintels with a high content level of steel fibres (70 kg/m3 ) - it was found that the strength properties of reinforced lintels additionally armoured with steel fibres are similar to the properties of standard lintels.
Suure teraskiudude sisaldusega (70 kg/m³) silluste painde- ja nihketugevuse uurimine näitas, et tugevusomadused on võrdsed tüüpsilluste omadega.
The compressive strength of concrete of all test pieces was determined to be C40/50.
Kõikides katsekehades kasutati betooni survetugevusklassiga C40/50.
In addition to steel fibre these lintels were strengthen with steel rods A500HW with cross section of 3 ×20 mm in tension zone.
Kiudbetooniga sillustes kasutati tõmbetsoonis 3×20 mm terasvarrast A500HW.
The deflections in the condition of equal loads were 8% bigger for fibre concrete lintels compared to standard lintels.
Läbipainde piirseisundi juures olid kiudbetoonsilluste läbipainded tüüpsillustest 8% suuremad.
The lintels were loaded with hollow piston cylinder with the maximum force of 1000 kN and deflections were measured with an Ahlborn Almemo FWA displacement fixing sensor.
Silluste katsetamisel oli puhassille 3000 mm. Silluste koormamiseks kasutati AS-i K-Most valmistatud jõusilindrit maksimumjõuga 1000 kN.
Experimental investigation of flexural and shear strength of the steel rods and steel fibre reinforced concrete lintels
Teraskiududega lisaarmeeritud raudbetoonsilluste painde- ja nihketugevuse katseline uurimine
Simulation according to Estonian Forestry Act achieved 93,2% more benefit than simulation where no forest managament techniques were applied.
Töö käigus selgus, et Eestis kehtiva metsaseaduse järgi tehtud simulatsioon saavutas 93,2% rohkem tulu kui simulatsioon, milles metsakasvatuslikke võtteid ei rakendatud.
In addition an overview was provided about peculiarities of managing spruce stands and possibilities how do assess them.
Lisaks sellele anda ülevaade kuusikute majandamise eripäradest ning tulukuse hindamise võimalustest.
The most profitable simulation was MOTTI Tapio simulation.
Potentsiaalselt kõige tulukama tulemuse saavutas simulatsioon, milles lähtuti MOTTI Tapio soovitustest.
Present Bachelor´s Thesis main purpose is to research how different forest management techniques affect the profitability of spruce stands.
Käesoleva lõputöö peamine eesmärk on uurida erinevate metsa majandamisvõtete mõju kuusikute majandamise potentsiaalsele tulukusele.
Bachelor´s Thesis computational part was carried out using MOTTI simulaton program.
Lõputöö arvutusliku osa läbiviimisel kasutati MOTTI simulatsiooniprogrammi.
Cost-benefit analysis of managing Norway spruce stands using MOTTI simulation program
Kuusikute majandamise tasuvusanalüüs MOTTI simulatsiooni programmi abil
Results of Bachelor´s Thesis indicate that the least benefit was received by using no forest managament techniques.
Töö tulemusena selgus, et kõige madalama potentsiaalse tulukuse saavutas simulatsioon, kus metsakasvatuslikke võtteid ei rakendatud.
Theoretical part in this Bachelor´s Thesis describes peculiarities of managing spruce stands by using literary sources.
Teoreetilises osas tuuakse kirjandusallikate põhjal välja kuusikute majandamise eripärad, antakse ülevaade tulukuse hindamise võimalustest ja seda mõjutavatest teguritest.
Experimental methods are based on standard ASTM C1550-12a.
Katsete aluseks on standard ASTM C1550-12a.
The Ahlborn Almemo 5690-2 measuring instrument was used for data logging.
Katseandmete registreerimiseks kasutati andmesalvestajat Ahlborn Almemo 5690-2.
Results showed that fibers with a larger cross-section diameter (hendix 1/50) increased the flexural toughness of the composite specimens at a 5 mm deflection.
Saadud katsetulemused näitasid, et suurema ristlõike läbimõõduga kiud (hendix 1/50) andsid komposiit katsekehale suurema paindetugevuse 5 mm läbipainde juures.
The aim of this study is to give a review of the usage of fibre reinforced concrete in load bearing construction elements and to carry out flexural toughness tests with fibre reinforced concrete containing high quantities of fibers.
Käesoleva töö eesmärgiks on anda ülevaade kiudbetooni kasutamisest kandvates tarindites ning viia läbi paindekatsed kõrge kiusisaldusega kiudbetoonplaatidega.
Deflection was measured with the Ahlborn Almemo FWA050T displacement sensor.
Läbipainet mõõdeti nihkeanduriga Ahlborn Almemo FWA050T.
The total number of cast round slabs was 9 with a diameter of 800 mm and thickness of 75 mm.
Kokku valati 9 ümarat plaati läbimõõduga 800 mm ja paksusega 75 mm, mis jagati kolmeks seeriaks.
Though at 40 mm deflection all results were of the same caliber.
Samas 40 mm läbipainde juures olid katsetulemused ühes suurujärgus.
Investigation of mechanical properties of steel fibre reinforced concrete elements
Teraskiudbetoonist kandvate elementide mehaaniliste omaduste uurimine
In the third series two types of fibers were added: polypropylene fibers Eurofibres MF Fine+ 1217 and hendix 1/50 fibers.
Esimeses seerias kasutati teraskiude Hooked-end 75/50 70 kg/m3, teises seerias teraskiude hendix 1/50 70 kg/m3 ning kolmandas seerias teraskiude hendix 1/50 70 kg/m3 ja polüpropüleenkiude Eurofibres MF Fine+ 1217 0,5 kg/m3.
Analyze the effects of different kinds of fibers on flexural toughness.
Katsetulemuste põhjal analüüsida erinevate kiudude mõju betooni paindetugevusele.
The Lukas LZM 25/200 hydraulic cylinder was used for loading.
Plaate koormati hüdraulilise silindriga Lukas LZM 25/200.
The support fixture used was assembled during this study.
Paindekatse läbiviimiseks ümarate plaatidega projekteeriti ja valmistati seade.
Analysis of the recycling process of tractors lubricants in Tartu Maintenance Enterprises
Traktori määrdeainete utiliseerimisprotsessi analüüs Tartu hooldusettevõtetes
A questionnaire and an interview with the heads of the service/repair departments with the aim of getting the necessary information were chosen as the method of investigations.
Andmete kogumise jaoks oli koostatud küsimustik ja läbi viidud vestlus, mille abil autor sai vajalikke andmeid jääkmäärete kohta.
The seventh part deals with the methods of disposal of lubricants employed in the enterprises and service stations for the agricultural machinery.
Ainu rohkem võetakse kasutusele masinaid, traktoreid ja muud põllumajandustehnikat.
The summary of the work is given at its end; some conclusions concerning the disposal of used lubricants and technical liquids at Tartu enterprises are formulated.
Lõputöö eesmärk on uurida traktori tehnohoolduse keskustes väljastavate määrdeainete koguseid, hoidmis- ja kogumisviise ning ümbertöötlemistehastes kasutatavaid tehnoloogiaid ja nende vastavust EL-s kehtivatele õigusaktidele.
The fifth part describes the methods of recycling of the used lubricants in the Republic of Estonia.
Keskendudes ülalöeldule antud töö autor kontsentreerus järgmisele probleemile – kuidas utiliseeritakse kasutatud jääkmäärdeaineid Tartu maakonnas.
The third part describes the physical and chemical properties of lubricants, whereas the laws of the Republic of Estonia that regulate the disposal of waste lubricants are considered in the fourth part.
Nende tööks vajalikud määrded ja õlid on aga toksilised ning nende vale utiliseerimine võib tekitada suurt ohtu ümbritsevale keskkonnale ja inimeste tervisele.
The work consists of 8 parts.
Jääkmäärete kogus on ettevõtetes erinev.
The first part sets up the purpose of work, the second part reviews the species and types of lubricants.
Vajaliku uurimismetoodika väljatöötamiseks analüüsiti erinevaid kirjandusallikaid, mis käsitlevad jääkmäärdeainetega seonduvaid teemasid.
The sixth part is devoted to the methodology of the conducted research and the materials used in the present work.
Olulisemad nendest on esitatud uurimistöö vastavas osas.
The productivity had to be up to 300 tons per hour.
Seadmete tootlikkus pidi olema kuni 300 tonni tunnis.
The main equipment and constructions were an impact cruscher, inclined screen, frames, vibrator, divider, hoppers and stages.
Sõelumisjaam koosnes kaldsõelast, raamist, vibraatorist, jaoturist, platvormidest ja koludest.
The stroke of vibrating screen had to be between 8...12 mm.
Vajalikuks kaldsõela võnkumise käiguks määrati 8...12 mm.
Equipment of manufacturing crushed limestone
Paekivikillustiku tehase seadmed
The design was based on an existing equipment.
Projekteerimine põhines olemasolevatel seadmetel, mida analüüsiti ja vastavalt vajadusele arendati.
Calculations ware made for desinging durable and reliable products.
Teostati insenertehnilised arvutused, mis tõestasid projekteeritud seadmete vastupidavust ja kestvust.
The goal of this project was to design equipment of gravel factory.
Antud magistritöö eesmärk oli projekteerida paekivikillustiku tehase seadmed: sõelumis- ja purustusjaam.
An analysis was made to find out better solutions for constructions.
Töö tulemusena valmisid seadmete valmistamiseks vajalikud joonised.