natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Among predator-prey relations, one of the biotic key factors are the parasites and their host related interactions.
Lisaks kisklusele peetakse üheks oluliseimaks biootiliseks teguriks parasiitide mõju populatsioonide arvukuse reguleerijana.
In this study, the main objective was to investigate the distribution and the presence of the flukes in common perch (Perca fluviatilis), in contrasting waterbodies with different pH, trophic value and water color.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida Diplostomatidae sugukonda kuuluvate silmaparasiitide esinemist tumeda- ja heledaveelistes veekogudes elaval harilikul ahvenal (Perca fluviatilis).
We hypothesized that, in humic and low pH waters due to the small number of intermediate hosts (like snails), the presence of the eye parasites is low or non-existent.
Seetõttu tõstatasime järgmise töö hüpoteesi: esimeste vaheperemeeste (tigude) puudumine humiinaineterikastes ja madala pH-ga järvedes põhjustab Diplostomatidae sugukonda kuuluvate silmaparasiitide puudumise tumedaveelistes järvedes.
Such eye-parasites like the familie Diplostomatidae, can be one of the species who may regulate the abundance of many fish species.
Üheks selliseks laialt levinud parasiitide rühmaks on lameusside hõimkonda (Platyhelminthes), kahepõlvsete klassi (Digenea) ja sugukonda Diplostomatidae kuuluvad kalade silmaparasiidid.
This work unites different experiments in contrasting species (Scots pine, Douglas fir, cork oak) and climates (boreal, hemiboreal, atlantic and mediterranean).
Töö ühendab eksperimente, mis on läbi viidud kontrastselt erinevate puuliikidega nagu harilik mänd (Pinus sylvestris), harilik ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii) ja korgitamm (Quercus suber), mis on kasvanud erinevates kliimapiirkondades (boreaalne, hemiboreaalne, atlantiline, vahemereline).
During the last decades, there has been special attention to those volatile compounds producing greenhouse effect (N2O, CO2 and CH4).
Viimasel ajal on erilist tähelepanu pööratud nendele kasvuhooneefekti tekitavatele lenduvühenditele (NO2, CO2 ja CH4), mis mõjutavad globaalset soojenemist.
This mobilizes soil nutrients, speeds up the turnover of C and N, changes the soil properties, enhances tree growth, and produces volatile compounds.
Turbamuldade kuivendamine vabastab toitaineid, kiirendab süsiniku ja lämmastiku ringlust, muudab mulla omadusi, ergutab puude kasvu ning toodab lenduvühendeid.
Comparisons between green leaf, litter layer, and soil volatile organic compounds emission were compared in a hemiboreal forest in Estonia.
Rohelistest lehtedest, varisest ja pinnasest eralduvate orgaaniliste lenduvühendite võrdlus viidi läbi Eesti parasvöötme metsas.
The present thesis studies different processes relating plant litter and the biogeochemical cycles of carbon (C) and nitrogen (N) in several forest ecosystems across Europe.
Antud uurimistöö käsitleb erinevaid taimekõdu ning süsiniku ja lämmastiku biogeokeemilise ringega seotud protsesse mitmetes Euroopa metsaökosüsteemides.
By time, plant litter becomes soil organic matter and minerals through decomposition.
Taimne varis laguneb ja muutub mulla orgaaniliseks ning mineraalseks osaks.
This work presents experiments on leaf N resorption during senescence, dynamics of canopy fine litterfall, and the C and N inputs to forest floor.
Käesolevas töös esitletakse eksperimente, mis uurivad taimse varise tekkega seotud protsesse: taime poolt lehtede vananemisel toimuvat lämmastiku taasomastamist, võra peenvarise dünaamikat ja süsiniku ning lämmastiku lisandumist metsaalusesse pinnasesse.
On the relationships between plant litter and the carbon and nitrogen cycles in European forest ecosystems
Euroopa metsaökosüsteemide süsiniku- ja lämmastikuringe seosed taimse varisega
Plants and soil microbes release volatile compounds of C and N which leak out to the atmosphere.
Taimede ja mulla mikroobid vabastavad lenduvate orgaaniliste ühenditena süsinikku ja lämmastikku ning see lahkub metsa toitaineringlusest.
There were found differences in these traits attending to site, climate, and species characteristics.
Sõltuvalt eksperimendi läbiviimise kohast, kliimast, lämmastiku saadavusest ja uuritavast taimeliigist leiti antud tunnustel erinevusi.
Peat bogs are sinks of organic matter, and peat land drainage alters the nutrient cycle.
Turbarabad on toitainevaesed piirkonnad, kuhu aja jooksul on kogunenud orgaanilist ainet.
A total of 1132 samples were analysed.
Kokku analüüsiti 1132 isendit.
In 2012 and 2013 salmon breeders from Daugava River were caught and genotyped by 17 microsatellite markers.
Aastatel 2012 ja 2013 koguti Daugava jõest püütud sugukaladelt koeproovid geneetilisteks analüüsideks ning genotüpiseeriti 17 mikrosatelliitmarkeri abil.
For comparison, other Estonian and Latvian salmon populations from the rivers in the Gulf of Riga (Pärnu, Daugava, Gauja, Salaca, Venta) and the Gulf of Finland (Kunda, Keila, Vasalemma, Narva) were investigated.
Geneetiliste iseärasuste välja selgitamiseks kasutati võrdlusena aastatel 1997-2000 Liivi lahe lõhepopulatsioonidest (Pärnu, Daugava, Gauja, Salaca, Venta) kogutud noorkalade materjali ja Soome lahe populatsioonidest (Kunda, Keila, Vasalemma, Narva) aastatel 2007-2013 kogutud materjale.
As it is practically impossible to catch adults from the Pärnu River the, closest viable salmon population from the Daugava River in Latvia could be used for its recovery.
Kuna Pärnu jõest pole praktiliselt võimalik sugukalu püüda, siis võiks tema lõhepopulatsiooni tugevdamiseks ja taastamiseks kõige paremini sobida lähim elujõulise lõhe asurkonnaga Daugava jõgi Lätis.
Pärnu River has the largest reproduction potential, but its salmon population is in danger of extinction because of the Sindi dam, which blocks the fish access to the spawning grounds.
Suurima taastootmispotenstiaaliga Pärnu jõe lõhepopulatsioon on hävimisohus, mille põhjuseks on eelkõige Sindi tammi poolt tõkestatud juurdepääs koelmutele.
Therefore, Pärnu River salmon population needs the help of artificial reproduction and stocking activities.
Seetõttu vajab Pärnu lõhepopulatsioon tugevdamist kunstlikult paljundatud ja kasvatatud lõhede asustamise abil.
In order to avoid sudden changes in the gene pool the stocking should be based on genetically closest populations.
Genofondi järskude muutuste vältimiseks peaks asustamisi tegema jõe enda või tema algupärasele genofondile kõige sarnasema muu populatsiooni baasil.
The results of this study demonstrate that allelic richness and heterozygosities were higher in salmon rivers that flow into the Gulf of Finland than in rivers of Gulf of Riga.
Tulemuseks saadi, et võrreldes Liivi lahte suubuvate jõgede lõhepopulatsioonidega on Soome lahte suubuvate jõgede uuritud lõhepopulatsioonides alleelirohkus kõrgem ja keskmine heterosügootsus on suurem.
Genetic characterization of River Daugava salmon stock and its suitability for reestablishment of the endangered salmon population in River Pärnu
Daugava lõhekarja geneetiline iseloomustus ja sobivus Pärnu jõe hävimisohus lõhepopulatsiooni taastamiseks
Pärnu) form a coherent group, which is clearly distinct from the populations of the Gulf of Finland.
Populatsioonide geneetilist sarnasust iseloomustava DA distantsimaatriksi põhjal koostatud dendrogramm näitab, et Liivi lahe lõhepopulatsioonide (sh. Pärnu) uuritud valimid moodustavad ühtse rühma, mis eristub selgelt Soome lahe populatsioonidest.
Therefore, the genetic profile of the Daugava River salmon population is well-suited for restoring the endangered salmon population in the Pärnu River
Daugava jõe lõhekari sobib geneetilise profiili poolest hästi Pärnu jõe hävimisohus lõhepopulatsiooni taastamiseks.
The objective of this thesis was to characterise the Daugava River salmon population by microsatellite DNA markers and to ascertain its genetic suitability for restoring the salmon population in Pärnu.
Käesoleva töö eesmärgiks on välja selgitada Daugava lõhe geneetiline sobivus Pärnu jõe lõhe asurkonna taastamiseks, milleks hinnati uuritud valimite geneetilist muutlikkust ja diferentseeritust.
Cost of Electricity Storage
Elektrienergia salvestuse maksumus
Proper use of battery will significantly affect its lifespan and is essential for proper and long-lasting operation.
Aku õige kasutamine mõjutab oluliselt selle tööiga ning korraliku ning kestva aku toimimiseks on see hädavajalik.
Increase of renewable energy sources, production of electric cars and electricity consumption highlight the importance of electricity storage.
Taastuvenergia allikate, elektriautode tootmise ning elektrienergia tarbimise kasv toovad esile elektrienergia salvestuse olulisuse.
Battery-based electricity storage is on the rise today and according to research company BloombergNEF market size for lithium-ion batteries will reach 116 billion USD by 2030.
Aku kasutus elektrienergia salvestamiseks on tänapäeval tõusuteel ning vastavalt uuringufirma BloombergNEF prognoosile on liitium-ioonakude turu maht aastaks 2030 116 miljardit USD aastas.
This work creates conditions for further research on possibilities of lowering cost of electricity storage.
Antud töö loob eeldused edasisteks uuringuteks elektrienergia salvestuse hinna alandamise võimaluste üle.
The aim of this thesis is to study and present currently used electricity storage technologies, conduct market research to find out the price trend and future forecast of batteries and calculate the cost of electricity storage in battery-based storage system.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on uurida ning esitada hetkel kasutuses olevaid elektrienergia salvestustehnoloogiaid, teostada turu-uuring, et välja selgitada akude hinna tendents ning tuleviku prognoos ja arvutada elektrienergia salvestamise hind akudel põhineval salvestussüsteemil.
The price of battery which in 2010 was over 1100 USD/kWh fell by 87% and reached 156 USD/kWh in 2019.
Aku hind, mis oli aastal 2010 veel üle 1100 USD/kWh aastaks 2019 langes 87% ja ulatus 156 USD-ni. Aastaks 2023 prognoositakse keskmiseks hinnaks 100 USD/kWh ning aastaks 2030 61 USD/kWh.
The smaller DoD rate the greater number of cycles and efficiency.
Mida väiksem on tühjenemise sügavus, seda suurem on tsüklite arv ning efektiivsus.
Electric energy storage systems are physical, electrical, chemical and electrochemical.
Töös kirjeldatud elektrienergia salvestusliigid on mehaaniline, elektrostaatiline ja -magneetiline, keemiline ning elektrokeemiline.
Comparison and calculation results show that deeper battery discharge shortens battery lifespan (number of cycles) and increase cost of electricity storage.
Võrdlus- ning arvutustulemused näitavad, et üldjuhul sügavam aku tühjenemine lühendab aku eluiga (laadimistsüklite arv) ning elektrienergia salvestuse maksumus kasvab.
Energy storage is an important component of energy saving, Energy storage technologies allow flexible management of energy over time, balancing supply/demand and use in different applications.
Energiasalvestus tehnoloogiad võimaldavad energiat aja jooksul paindlikult juhtida, tasakaalustada pakkumist ja nõudlust ning kasutust erinevates rakendustes.
Energy storage technologies can be classified as short-term, daily or long-term storage.
Energiasalvestus tehnoloogiaid võib jaotada töötsükli kestvuse järgi kolme gruppi: lühiajaline, pidev/päevane ja pikaajaline.
The DoD (depth of discharge) determines capacity of battery.
DoD ehk tühjenemise sügavus määrab akupanga mahu.
Thesis explores measurement and protection functions.
Antakse ülevaade mõõtmisobjektidest ja nende kaitsefunktsioonidest.
Different tables and figures were made on the basis of the measurement results.
Mõõtmistulemuste põhjal on koostatud erinevad tabelid ja joonised.
Measurements were made in 11 different allocations of Taheva forest district.
Mõõtmised on tehtud 11 erineval eraldusel Taheva metsandikus.
Sample plots were made in all locations to measure the height of the conifer regeneration.
Igal eraldusel on tehtud proovitükid, kus on mõõdetud kogu okaspuu uuenduse kõrgus.
Data analysis revealed that the natural regeneration of Scots pine is the smallest in 2009 scarified areas of Rhodococcum forest site type - under 3 000 seedlings ha-1 and average height in mineral soil 4.7 cm and on slope 8.1 cm.
Andmeanalüüsist selgus, et hariliku männi looduslik uuendus on väikseim 2009. aastal mineraliseeritud pohla kasvukohatüübis, kus männiuuendust esineb alla 3000 taime/ha ning keskmine kõrgus vaos on 4,7 cm ja vaokünkal 8,1 cm. Väga hea looduslik uuendus esines aga 2005. aastal mineraliseeritud sambliku ja pohla kasvukohatüübis, kus männiuuendust esineb keskmiselt 20 000 taime/ha.
The main goal of the study is to explore the success of the natural regeneration of Scots pine after soil scarification in shelterwood cutting areas.
Lõputöö eesmärgiks on uurida hariliku männi loodusliku uuenemise kordaminekut peale maapinna mineraliseerimist turberaie aladel aegjärkse raie puhul.
Ten heights of hardwood regeneration were measured in each sample plot and the percentage of soil scarification also.
Mõõdetud on ka kümne lehtpuu uuenduse kõrgus igal proovitükil.
The study gives an overview of shelterwood cutting, soil scarification of shelterwood areas and the success of natural regeneration of Scots pine.
Töö sisaldab ülevaadet turberaiest, maapinna mineraliseerimisest turberaie aladel ja hariliku männi loodusliku uuenemise kordaminekust.
In Cladonia forest site type the average height of pine seedling in mineral soil is 8.6 cm and on slope 15.9 cm and in Rhodococcum forest site type the results are in mineral soil 9.8 cm and on slope 18.7 cm.
Sambliku kasvukohatüübis on männi keskmine kõrgus vaos 8,6 cm ja vaokünkal 15,9 cm. Pohla kasvukohatüübis on männi keskmine kõrgus vaos 9,8 cm ja vaokünkal 18,7 cm. 2003. aastal mineraliseeritud pohla kasvukohatüübi eraldustel esineb hariliku männi looduslikku uuendust alates 8500 taimest kuni 18800 taimeni hektaril.
The average height of seedlings in mineral soil were 26.9 cm and on slope 32.8 cm.
Männi kõrgus vaos on keskmiselt 26,9 cm ja vaokünkal 32,8 cm. Maapinna mineraliseerimine turberaie aladel on hästi aidanud kaasa hariliku männi looduslikule uuenemisele.
Abundance of Scots pine natural regeneration after soil scarification in shelterwood cutting areas
Maapinna mineraliseerimise mõju hariliku männi looduslikule uuenemisele turberaie aladel
Current volume of afforestating agricultural land has not been massive.
Senised põllumajandus maa metsastamise mahud pole olnud väga suured.
When trees are planted, there is a need to take care of them.
Kui on midagi juba istutatud peab seda ka hooldama.
According to national statistics in year 2013 333,7 ha of agricultural land was afforestated, in 2012 only 3,6 ha and in 2011 just 4,3ha.
Eestis metsastati põllumajanduslikke maid statistikaameti andmete järgi 2013 aastal 333,7 hektarit, 2012 aastal vaid 3,6 hektarit ja 2011 aastal vaid 4,3 hektarit ning 2007-2010 ei istutatud üldse midagi.
When the decision to afforestate is made, then is needed to consider what species to plant, what the purpose of afforestating is and how much time are willing to invest to crow new forest.
Aga kui juba metsastada siis tasub mõelda mis liigiga metsastada ning mida soovitakse metsast pärast saada ja kui palju aega on soov panustada uue koosluse kasvatamiseks.
Although at the end of the first year there was no substantial difference in the height growth, at the end of the second year the difference was remarkable.
Kuigi esimese aasta lõpuks olulist erinevust kuusetaimede kõrguskasvus polnud, oli vahe juba oluliselt märgata teise kasvuaasta lõpuks.
Planting took place in spring 2012 and observation and measurement was made at the end of every year of growth.
Istutamine toimus 2012 aasta kevadel ja mõõtmised viidi läbi kolme kasvuaasta lõpul.
It is an owner’s choice what to plant and weather to afforestate agricultural land at all.
Metsastamisel on omanike valida mida ta soovib istutada ning kas ta üldse soovib oma põllumajandusmaad metsastada.
There was two subject fields, one was maintained twice a year and other was maintained three times a year.
Proovitükke hooldati vastavalt kaks korda aastas ja kolm korda aastas.
Of course the statistics may not include info about all private owners.
Loomulikult on ka eraisikuid, kes kõik pole põllumajandusmaa metsastamisest ka teada andnud.
The purpose of bachelor thesis was to observe the influence of maintenance frequency of height growth of Norway spurce in the first 3 years of growing in former agricultural land.
Lõputöö eesmärgiks oli jälgida hooldamise tiheduse mõju kuuseistikute kõrguskasvule kolme kasvuaasta jooksul endisel põllumaal.
The plants at the second subject field that were maintained three times got the average height of 56,9 cm by the end of second year, so already new afforested land.
Kolm korda hooldatud taimed saavutasid juba teise kasvuaasta lõpus keskmise kõrguse 56,9 cm ja ala võis lugeda juba siis metsaga uuenenuks.
Maintenance impact for 3-year old Norway Spruce height growth on former agricultural land
Hooldamise mõju 3-aastase kuusekultuuri kõrguskasvule endisel põllumaal
Plants that were maintained twice had average height of 47,2 cm and the needed 50 cm was reached at the end of third year.
Taimed mida hooldati kaks korda, olid teise kasvuaasta lõpuks 47,2 cm pikad, ning alles järmisel aastal saavutati kesmine kõrgus üle 50cm ja alles siis sai lugeda maa metsaga uuenenuks.
Although the needed height was reached by the end of second year, the subject field was also maintained in the third year to gather data for comparison at the end of third year of growth.
Kuigi teise kasvuaasta lõpuks oli keskmine kõrgus juba esimesel proovitükil üle 50 cm-i sai jätkatud ka kolmandal aastal hooldamist.
Data from the thesis can be generalised and used for analyzing a similar forest organisation in Estonia.
Töös toodud andmeid on võimalik üldistada ja kasutada sarnaste metsaühistute analüüsimiseks Eestis.
Work has been done to help members to economically and efficiently use their forest through co-operations.
Metsühistu on abistanud oma liikmeid kasutama metsa majanduslikult tõhusalt ja põhjendatult.
Analysis of cooperation between forest ownes based on Vändra FOA
Erametsaomanike ühistegevuse analüüs Vändra metsaühistu põhjal
This bachelor`s thesis goal is to give an overview of Forest owners cooperation’s history and Forest cooperative in general.
Bakalaurusetöö eesmärk on anda ülevaade Eesti metsanduse ühistegevuse ajaloost ja metsaühistutest üldiselt.
Also analyzing NPO Vändra Forest cooperative statutes effectuation on the years 2009-2011.
Samuti on eesmärgiks analüüsida eesmärkide täitmist MTÜ Vändra Metsaühistus aastatel 2009-2011.
Given thesis is necessary for NPO Vändra Forest organisation for future goal setting and planning for further activities for members.
Antud uurimus on vajalik MTÜ Vändra Metsaühingu edasiste eesmärkide seadmisel ning liikmetele suunatud tegevuste planeerimisel.
Also the data is useful for analyzing and planning for future cooperation’s.
Samuti on töö andmed kasulikud erametsanduses ühistegevuse arengute analüüsimiseks.
Forest organisation members have been offered support for applying benefits and help giving in disputes.
MTÜ Vändra Metsaühistu liikmeid on aidatud toetuste taotlemisel ning nõustatud vajalikel teemadel.
The data analysis shows that in the given years goals set by the statute: privet Forest owners gathering and helping to create a united structure.
Uuringu analüüsil selgus, et aastatel põhikirjalised eesmärgid nagu erametsaomanike koondamine ja ühisstruktuuri loomine on 2009-2011 a. täidetud.
Also events and group counselling’s have been organized for the privet forest sector.
Ühistu on aidanud korraldada üritusi ja rühmanõustamisi, mis on seotud erametsandusega.
The satellite image used in the study was Landsat 7 scanner Enhanced Thematic Mapper Plus early summer image from year 2000, 10th of June.
Analüüsiks kasutati satelliidi Landsat 7 skanneri Enhanced Thematic Mapper Plus varasuvist satelliidipilti kuupäevaga 10. juuni aastast 2000.
The satellite image processing was made with geographic information system (GIS) and image processing software Idrisi Andes.
Sateliidipiltide töötlus on tehtud geoinfosüsteemi (GIS) ja pilditöötluspaketi Idrisi Andes vahenditega.
Assessment of forest stand composition with passive remote sensing tools in the optical spectral region
Puistu koosseisu hinnang spektri optilises piirkonnas passiivse kaugseire vahenditega
Vector data processing and queries were done using GIS software Mapinfo Professional 10.0.
Vektorandmestike andmetöötluseks ja päringute tegemiseks kasutati GISi paketti Mapinfo Professional 10.0.
Overall, maximum likelihood method gave better results than all other methods.
Suurima tõepära meetod andis üldse kõige paremad tulemused kõikidest töös kasutatavatest meetoditest.
The results of the analysis showed that linear spectral mixing method (overall accuracy 54%) was better than fuzzy set classification method (overall accuracy 45%).
Töö tulemustest selgus, et spektraalse segu lahutamise meetod (üldine täpsushinnang 54%) sobib puistutele koosseisu hinnangu andmiseks paremini kui hägusate hulkadena klassifitseerimise meetod (üldine täpsushinnang 45%).
The aim of this study was to estimate forest stand composition in Pikknurme State Forest District with linear spectral mixing and fuzzy set classification methods.
Käesolevas töö eesmärgiks oli anda puistute okaspuude ja lehtpuude suhtelise koosseisu hinnang RMK Pikknurme metsandikus spektraalse segu lahutamise meetodiga ja hägusate hulkadena klassifitseerimise meetodiga.
Maximum likelihood method (overall accuracy 79%) was better than minimum distance method (overall accuracy 53%).
Piksleile mitmest klassikuuluvust lubavate klassifitseerimise meetodite tulemusi võrreldi jäikade klassifitseerimise meetodide tulemustega ning suurima tõepära meetod (üldine täpsushinnang 79%) andis parema tulemuse kui lähima kauguse meetod (üldine täpsushinnang 53%).
The results obtained with these classification methods were compared with minimum distance and maximum likelihood classification results.
Pikslile mitmest klassikuuluvust lubavate klassifitseerimise meetodite tulemusi võrreldi pikslile vaid ühest klassikuuluvust lubavate lähima kauguse ja suurima tõepära meetoditega.
It is recommended that in subsequent analysis these young stands should be treated separately.
Kõige suuremad vead klassifitseerimisel tekkisid nooremates puistutes, mille tõttu tuleks neid puistuid vanematest puistutest eraldi vaadelda.
Coniferous forests performed better results if compared to the data in the forestry database than did deciduous forests.
Okaspuude osakaaludel oli RMK andmetes esindatud osakaaludega parem kooskõla kui see oli lehtpuudel.
Soft classification methods gave better results in pure stands and in almost pure stands, then in mixed stands.
Spektraalse segu lahutamise meetodil ja hägusate hulkade klassifitseerimise meetodil andsid paremaid tulemusi puhtpuistud ja suure lehtpuude või okaspuude osakaaluga puistud võrreldes ligilähedaselt võrdsete kaaludega segapuistutega.
During past few decades, protection and exposition of geologically valuable sites has became equally importand and popular around the world (Täht-Kok 2007).
Geoloogiliste loodusmälestiste kaitsmine ja samal ajal eksponeerimine on viimastel aastakümnetel muutunud ühevõrra tähtsaks ja populaarseks tegevuseks nii Euroopas kui terves maailmas (Täht-Kok 2007).
Based upon characteristics evaluated and described on fieldwork, 10 cliffs most suitable as geotourism objects were selected: Üügu, Ninase, Abula, Suuriku, Undva, Soeginina, Katri, Kaugatuma, Ohesaare, Kübassaare.
Välitööde käigus hinnatud ja kirjeldatud karakteristikute alusel selgusid geoturismi sihtaladena 10 sobivamat panka: Üügu, Ninase, Abula, Suuriku, Undva, Soeginina, Katri, Kaugatuma, Ohesaare, Kübassaare.
Stone layers vary in colour, content, grain size, hardness and contain profusely several fossils.
Üksteisel lasuvad kivimikihid on erineva värvusega ja koostisega, terasuurusega ja kõvadusega ning sisaldavad rohkelt mitmesuguseid kivistisi.
For the comparison, essential characteristics on wich geotourism values of the cliffs mainly depend were defined.
Võrdlemiseks määratlesin olulised karakteristikud, millest peamiselt sõltuvad pankade geoturismialased väärtused.