natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on theoretical literature, the author detected that in addition to the condition of supply and demand, there exist other factors that affect land price formation – environmental factors such as location, infrastructure, soil fertility, size and shape of the land; legal factors such as subsidies, registration in the land parcel identification system of the ‘PRIA’; as well as transaction costs.
Teoreetilise kirjanduse alusel leiti, et lisaks nõudluse ja pakkumise suhtele on hinna kujunemisel määravaks veel keskkondlikud tegurid, milleks on mullaviljakus, asukoht, infrastruktuur, maa suurus ja kuju, ning õiguslikud tegurid nagu toetused, registreering PRIA põllumassiivide registris ja tehingukulud.
Land prices are also affected by economic factors, such as economic environment, interest rates, access to capital, and by social factors – relationships and awareness of market participants.
Majanduslike teguritena mõjutab maa hinda majanduskeskkond, intressimäär, kapitalile juurdepääs ning sotsiaalsete teguritena suhted ja turul osalejate teadlikkus.
The concentration of land ownership in the hands of large-scale manufacturers is speeding up, which increases competition for free land.
Üha enam koonduvad maad suurtootjate kätte, mille tõttu suureneb konkurents vaba maa pärast.
Based on the capitalization rate, it may be argued that land rental rates in Estonia are optimal if compared to land sale prices, which is important for companies that increasingly use rental lands.
Kapitalisatsioonimäära alusel võib öelda, et rendihinnad Eestis on müügihindadega võrreldes optimaalsed, mis on oluline üha suureneva rendimaade kasutusega ettevõtete jaoks.
In general, transaction prices have risen faster than land rental rates in Estonia.
Üldiselt on tehinguhinnad võrreldes rendihindadega Eestis kiiremini kasvanud.
The aim of the thesis was to highlight the main factors affecting the transaction price of agricultural land and changes in transaction prices in the period from 2004 to 2017.
Töö eesmärk oli välja tuua põllumajandusmaa tehinguhinda mõjutavad tegurid ning muutused tehinguhindades perioodil 2004–2017.
Based on the analysis of the empirical part of the work, it was found that the transaction price of the arable land has increased annually.
Töö empiirilise osa analüüsi alusel leiti, et haritava maa tehinguhind on iga-aastaselt kasvanud, erandiks oli vaid majanduslanguse periood.
Both sites are also part of the Natura 2000 network.
Mõlemad alad kuuluvad ka Natura 2000 võrgustikku.
Today, a number of projects have already been set up and various sites taken under protection so that they can no longer be changed.
Tänapäeval on loodud juba mitmeid projekte ja võetut erinevaid kohti kaitse alla, et neid rohkem enam muuta ei saaks.
In Estonia, drainage of peatlands started a long time ago and is still done, but in reality bogs are important ecosystems that should be preserved and restored.
Eestis alustati turbalade kuivendamist kaua aega tagasi ning tehakse seda ka siiani, kuid tegelikult on rabad tähtsad ökosüsteemid mida tuleks hoida ning taastada.
In Study Area 1, four different years were compared (2008-2011; 2014; 2017; 2019) and the mean height and standard deviation were analyzed.
Uurimisalal 1 võrreldi omavahel nelja erinevat aastat (2008-2011; 2014; 2017; 2019) ning analüüsiti keskmise kõrgust ja standarthälvet.
The work used vegetation height models from four different years created on the basis of the Land Board's LiDAR data.
Töös kasutati Maa-ameti LiDAR andmete põhjal loodud neljast erinevast aastast pärit taimkatte kõrgusmudeleid.
An environmental impact assessment has also been carried out for the new peat mines in the Soosaare bog, but the assessment revealed that the drainage ditches do not have a significant impact on the Natura network.
Soosaare soo uuele turbakaevandustele on tehtud ka keskkonnamõju hindamine, kuid hindamisel selgus, et kuivenduskraavid ei avalda olulist mõju Natura võrgustikule.
The results showed that the strong effect of the drainage ditch (research area 1) lasts about 0-30 m and the vegetation grows rapidly.
Tulemustes selgus, et kuivenduskraavi (uurimisala 1) tugev mõju kestab umbes 0-30 m ning taimkate kasvab kiiresti.
Using LiDAR data to assess the effects of drainage on the vegetation height of Soosaare bog
LiDARi andmete kasutamine hindamaks kuivendamise mõjusid Soosaare raba taimkatte kõrgusele
The aim of this bachelor's thesis is to find out how far the effect of drainage ditch on bog vegetation height in study area 1 and study area 2 is to find out how ditch direction and peat extraction technology (milling peat field, peat peat field) affect vegetation growth rate.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on teada saada kui kaugele ulatub kuivenduskraavi mõju raba taimkatte kõrgusele uuritaval alal 1 ning uuritaval alal 2 teada saada, kuidas kraavituse suuna ja turbakaevandamise tehnoloogia (freesturbaväli, pätsturbaväli) mõjub taimkatte kasvu kiirusele.
Three blocks were made in the study area 2: in block 1 the direction of trenching is along the bog fortress, in blocks 2 and 3 there is a crosshair fortress and in the 1st block is farther from the bog fortress.
Uurimisalal 2 tehti kolm plokki: 1. plokis on kraavitatusse suund piki rabarinnakut, 2. ja 3. plokis ristirabarinnakut ja 1. plokk on rabarinnakust kaugemal.
The effect of the ditch lasts for 60-70 m and the effect begins to disappear at about 170 m. The second study revealed that the effect of ditch direction cannot be studied because the time period is short and vegetation grows better in the peat field, because peat is mined as holes and between peat extraction holes where trees can grow better (water level is lower and mineralization is faster and nutrients are released).
Teises uurimisalas selgus, et kraavituse suuna mõju ei saa uurida, kuna ajaline periood on lühike ning pätsturbaväljal kasvab taimkate paremini, kuna turvast kaevandatakse aukudena ja turbavõtu aukude vahele tervikud, kus puud saavad paremini kasvada (veetase on madalam ja mineraliseerumine kiirem ja selle käigus vabanevad toitained).
The analyse of the time being spent on measuremnts shows that use of the autolock system decreases the overall time of measurements and thereby increasing the productivity of work.
Mõõdistuseks kulunud aja analüüs näitab, et automaatsuunamine vähendab töödeks kuluvat aega tõstes seega tööde produktiivsust.
In conclusion it may be said that autolock system is effective up to the distance of 400 meters by decreasing the time of the measurements.
Kokkuvõtvalt võib järeldada, et automaatsuunamine on effektiivne kuni 400 meetristel distantsidel vähendades mõõdistusteks kulunud aega.
First, the review of the Trimble S6 Total Station, mostly relying on manufacturers info is being given.
Esmalt antakse ülevaade Trimble S6'st tuginendes põhiliselt tootja poolt pakutavale infole.
Investigation of accuracy of the total station Trimble S6
Elektrontahhümeetri Trimble S6 täpsuse uuringud
The aim of the thesis was to find out the accuracy of the Trimble S6 Total Station Autolocking system.
Töö eesmärk on välja selgitada elektrontahhümeetri Trimble S6 automaatsuunamise täpsus.
On longer distances the measurements started to take more time and the accuracy was neither the same anymore.
Pikemal distantsil suurenes mõõdistuseks kulunud aeg ja täpsus vähenes hüppeliselt.
Second chapter describes the studies of the autolock system accuracy on the distance of 700 meters.
Teine peatükk kirjeldab automaatsuunamise täpsuse uuringuid 700 meetrisel lõigul, kus mõõtmisi teostati iga 100 meetri järelt.
Also the time of the measurements was being studied and by analysing those two factors the optimal range of the autolock system was being found.
Uuritakse ka operatsioonideks kuluvat aega ning neid kaht tegurit analüüsides leitakse optimaalne kaugus, mil automaatsuunamine end õigustab.Lisaks võrreldakse automaatsuunamisega loodud käigu täpsust seadustes nõutava täpsusega.
The last autolock readings were managed to get from the distance of 600 meters.
Viimased automaatsuunamisega saadud lugemid võttis instrument 600 meetri pealt, pärast seda tahhümeeter ei suutnud end enam prismale lukustada.
Also the accuracy of the traverse measured by autolock system was compared to the accuracy required by the regulations.
Kolmandas peatükis analüüsitakse automaatsuunamisega mõõdetud teodoliitkäigu täpsust ning võrreldakse seda Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt kehtestatud geodeetilise võrgu rajamise täpsusnõuetega.
It was found that the last optimal distance for autolock measurements was 400 meters.
Analüüsist selgub, et kuni 400 meetrini oli automaatsuunamine effektiivne.
It was found that all the measurement errors were smaller than allowed by the regulations.
Selgus, et automaatsuunamise täpsus jääb lubatud piiridesse.
It is necessary to continue with the monitoring of the population to see if the population is growing, remains in the same size or decreases.
Jätkuv seire on vajalik, et teada saada, kas populatsioon suureneb, püsib või on vähenemas.
Discussion: According to the results of the research it can be said that the bigger the habitat changes, the bigger the direct negative impacts to the population of Cypripedium calceolus size and structure.
Diskussioon: Töö tulemustele toetudes võib öelda, et mida suuremad on elupaiga muutused, seda suuremad on otsesed mõjud populatsiooni suurusele ja ka struktuurile.
Monitorings in 1998 the number of shoots of Cypripedium calceolus was 656 and in 1999 it was 416.
1998. aasta seire tulemusena oli leiukohas kasvamas 656 võsu ning 1999. aasta seirel 416 võsu.
According to Nature Conservation Act § 53 lg 1, it is prohibited to disclose the specific location of the habitats of specimens of species in the protected categories II in the media.
Vastavalt looduskaitseseadusele § 53 lg 1, on II kaitsekategooria liigi täpse elupaiga asukoha avalikustamine keelatud, mistõttu puuduvad antud töös täpsed kaardid ja koordinaadid, mis viitaksid taimede asukohtadele Õisu maastikukaitsealal.
Monitorings of Cypripedium calceolus in Estonia are contucted during different times in Ussisoo, Muhu, Õisu and Tooma.
Eestis on kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) seireid läbi viidud erineva ajaperioodi vältel näiteks Ussisoos, Muhus, Õisus ja Toomal.
The coordinates of the habitats are given to the author from prof. Kull and RMK Viljandi County forest district.
Elupaikade koordinaadid on saadud prof. Tiiu Kulli ja Riigimetsa Majandamise Keskuse Viljandi metskonna käest.
The research is based on monitoring data from previous years (1991-1998) monitorings and observations from professor Tiiu Kull.
Töö on koostatud toetudes prof. Tiiu Kulli poolt läbi viidud seire andmetele aastatel 1991-1999 ja tähelepanekutele, mis seire käigus on tehtud.
The forest clear cutting is the reason why is the population in Õisu landscape reserve is decreased in that period.
Lageraie on põhjus, miks populatsioon on märgatavalt vähenenud nimetatud perioodil.
Imapct of habitat changes to population of Cypripedium calceolus in Õisu landscape reserve
Elupaiga muutuste mõju kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) populatsioonile Õisu maastikukaitseala näitel
The author also described different species and abundance in the known habitats.
Leiukohtades kirjeldati erinevaid liike ja nende rohkust.
It was confirmed in 2015 by stumps and brushes.
aasta talvel läbi viidud lageraie, mida kinnitasid ka leiukohas 2015. aastal nähtavad kännud ja võsa.
The population has been decreasing ever since as the different consequences of forest clear cutting (forest export after clear cutting, leaving debris to the place and growth of bushes).
Ja lageraie tagajärjel (metsa väljavedu, prahi jätmine lageraie kohta ja võsastumine) on populatsiooni arvukus ka edaspidi vähenenud.
The size and the structure were mainly compared.
Seejärel on töös omavahel võrreldud kahe erineva seire tulemusi – arvukust ja struktuuri.
It is important to continue monitoring the Cypripedium calceolus population in Õisu landscape reserve.
Oluline on Õisu maastikukaitsealal paikneva populatsiooni puhul jätkata seiret.
During monitoring in 2015, the results showed that the juvenile shoots were the largest part of the population.
2015. aastal moodustas leiukohas kõige suurema protsendilise osakaalu võsude koguhulgast kahelehelised ehk juveniilsed võsud, mis näitavad, et populatsioon on võimeline taastuma, sest leiukohas on jätkuvalt head idanemistingimused seemnetele.
Results of the research: Based on monitoring data from Tiiu Kull, the forest clear cutting was held in the Cypripedium calceolus habitat during the winter in 1998/1999.
Töö tulemused: Põhinedes Tiiu Kulli vaatluste andmetele, on 1998/1999.
Fieldwork in 2015 showed that the number of shoots is not recovered and the number of shoots was 47.
2015. aastal läbi viidud välitööde käigus Õisu maastikukaitsealal loendati ühes leiukohas kokku 47 võsu.
The aim of the research is to know if the forest clear cutting which was made in habitat of Cypripedium calceolus in Õisu landscape reserve during the winter of 1998/1999 has effected the size and the structure of that population.
aasta talvel tehtud lageraie, mille kaudu muutusid populatsiooni elupaiga tingimused Õisu maastikukaitsealal, on mõjutanud kauni kuldkinga populatsiooni.
The Cypripedium calceolus populations in Õisu and Tooma are decreased or destroyed by forest clear cutting.
Õisus ja Toomal on populatsioonid lageraie tulemusena vähenenud või hävinud.
The author of the reasearch visited the known habitats of Cypripedium calceolus in Õisu landscapes reserve to know what is the condition of the population today.
Et teada saada Õisu maastikukaitsealal paikneva populatsiooni suurust tänasel päeval, külastas töö autor teadaolevaid kauni kuldkinga elupaiku nimetatud maastikukaitsealal.
The aim was to be achieved by using a quantitative (document observation and analysis) method of research.
Eesmärgi saavutamiseks kasutati kvantitatiivset (dokumendivaatlus ja analüüs) uurimismeetodit.
Development of a cost accounting system for Hydroseal OÜ
Kuluarvestussüsteemi loomine osaühingule Hydroseal
To make profitable management decisions require companies in a rapidly developing economic environment a constant overview of expenses and revenues.
Kasumlike juhtimisotsuste langetamiseks vajavad ettevõtted kiiresti arenevas majanduskeskkonnas pidevat ülevaadet kuludest ja tuludest.
A deductive approach was be applied in the study, in the framework of which, at first will be explained the theoretical framework and thereafter the reality will be compared with the theory, which was then be adjusted to be suitable for the study site.
Uurimisel rakendati deduktiivset lähenemist, mille raames selgitati kõigepealt teoreetiline raamistik, seejärel võrreldi tegelikkust teooriaga ning kohandati teooria uurimisobjektile sobivaks.
The existing cost accounting of Hydroseal OÜ, at the moment requires further development, as more detailed information than currently available is required for making management decisions.
Hydroseal OÜ juhtkonna jaoks on hetkel aktuaalne olemasoleva kuluarvestuse arendamine, kuna juhtimisotsuste tegemiseks vajatakse senisest detailsemat informatsiooni.
An efficient cost accounting system gives management the opportunity to monitor the costs incurred by the company, assess their expedience and obtain information required for price formation.
Efektiivne kuluarvestussüsteem annab juhtkonnale võimaluse jälgida ettevõttes tekkivaid kulusid, hinnata nende otstarbekust ning saada hinnakujunduseks vajalikku informatsiooni.
The theoretical part was provide an overview of the nature of cost accounting, aims and principle components, as well as the traditional and activity based cost accounting systems, relying on the opinions of different authors, thereby highlighting the risks and obstacles that may become apparent in the implementation of both cost accounting systems.
Töö teoreetilises osas on antud erinevate autorite arvamustele tuginedes ülevaade kuluarvestuse olemusest, eesmärkidest ja põhikomponentidest, traditsioonilisest ja tegevuspõhisest kuluarvestussüsteemist ning välja toodud mõlema kuluarvestussüsteemi juurutamisel ilmneda võivad ohud ja takistused.
The empirical part of the work was analysed the cost accounting of the company and relying on the results of the analysis, as well as taking into consideration the needs of the company, the author was develop the most suitable cost accounting system for the company.
Töö empiirilises osas analüüsiti ettevõtte kuluarvestust ning analüüsi tulemustele tuginedes ja ettevõtte vajadusi arvestades töötati autori poolt välja ettevõttele sobivaim kuluarvestussüsteem.
The aim of the Master's thesis was to develop for the company being studied, a suitable cost accounting system that approaches from the theoretical treatment of cost accounting.
Magistritöö eesmärgiks oli uuritavale ettevõttele sobiva kuluarvestussüsteemi välja töötamine lähtudes kulude arvestuse teoreetilistest käsitlustest.
They also wanted the company's managers to be competent.
Veel soovisid, et ettevõtte juhid oleksid kompetentsed.
122 people responded to the questionnaire.
Küsitlusele vastas 122 inimest.
The quantitative method was used to collect accurate data that can later be quantified and analyzed.
Kvantitatiivset meetodit kasutati, et koguda täpseid andmeid, mida saab hiljem arvuliselt mõõta ja analüüsida.
The questionnaire was conducted in four different vocational and higher education institutions.
Küsitlus viidi läbi neljas erinevad kutse- ja kõrgkoolis.
According to the respondents, equal and fair treatment of employees was the most important thing.
Vastanute arvates oli kõige olulisemal kohal töötajate võrdne ja aus kohtlemine.
It shows that people value how they are treated, and it also plays an important role when looking for a job.
See näitab, et inimesed hindavad seda, kuidas neisse suhtutakse ning see mängib ka olulist rolli, kui otsitakse töökohta.
Qualitative and quantitative research was used in the study.
Töös kasutati uurimuse läbiviimiseks kvalitatiivset ja kvantitatiivset uuringut.
Motivation of young people for employment in Estonian agricultural holdings
Noorte motivatsioon töötamiseks Eesti põllumajandusettevõtetes
The answers of these respondents show that many companies do not pay enough attention to these issues or do not know how to do it well enough to get people to work in their agricultural companies.
Antud vastajate vastused näitavad seda, et paljudes ettevõtetes pole nendele küsimustele piisavalt tähelepanu pööratud või ei osata seda piisavalt hästi teha, et inimesi tööle saada.
Qualitative research is used for questions where the respondent an option to answer in the form of free text.
Kvalitatiivset uuringut kasutakse nende küsimuste vastuste puhul, kus on vastusevariandiks lubatud vastajal ise kirjeldada.
The problem of this master`s thesis was that it is not known for what reasons young people do not want to work in Estonian agricultural companies, because it hasn`t been researched much.
Antud magistritöö probleemiks oli see, et ei teata, mis põhjustel noored ei soovi tööle asuda Eesti põllumajandusettevõtetes kuna seda on vähe uuritud.
The questionnaire was used as a research method.
Uurimismeetodina kasutati töös ankeetküsimustikku.
The results also show the importance of recognition, which motivates people as much as challenges at work.
Tulemuste alusel saab ka järeldada, kuivõrd oluline on tunnustamine, mis motiveerib inimesi samapalju kui et töö pakuks väljakutset.
The results of the research show what people expect when they go to work in a agricultural company.
Uuringu tulemused näitavad, mida ootavad inimesed, et minna tööle põllumajandusettevõttesse.
The survey clarifies the reasons for young people to work or not to work in the agricultural sector.
Küsitlusega selgitatakse välja noorte inimeste põhjused, töötada või mitte töötada põllumajandussektoris.
The aim of this master`s thesis is to find out the reasons that motivate young people to work in the agricultural sector.
Käesoleva magistritöö eesmärk on välja selgitada põhjused, mis motiveerivad noorte inimeste tööle asumist põllumajandussektorisse.
Infection begins in flowers and later spreads to lower parts of plants, causing the economic loss by destruction of the fruits.
Nakatumine algab õiest ja levib hiljem taime maapealsetele osadele, tekitades viljade hävitamisega suurt majanduslikku kahju.
Efficiency of honeybees (Apis mellifera L.) and bumblebees (Bombus terrestris L.) in the biological control of gray mould (Botrytis cinerea Pers.) in strawberry (Fragaria x ananassa Duch.)
Meemesilaste (Apis mellifera L.) ja karukimalaste (Bombus terrestris L.) efektiivsus hahkhallituse (Botrytis cinerea Pers.) bioloogilises tõrjes aedmaasikal (Fragaria x ananassa Duch.)
The transect for honeybees was 200m long and and with 50m intervals healthy and infected fruits were counted; the transect for bumblebees was 100m long, and the fruits was counted every 25m intervals.
Transekti pikkus meemesilastel oli 200 m, kus iga 50 m järel loendati terved ja haigestunud viljad ning karukimalastel oli 100 m pikkune transekt, kus viljade loendused viidi läbi iga 25 m järel.
In both places the control areas was covered with fine mesh isolators, which was intended to prevent the access of pollinators, the treatment areas remained open and bees were able to visit them freely and carry the biofungicide there.
Katsevariante oli mõlemas katseistandikus kaks: kontrollvariandi lapid kaeti peenest võrgust isolaatoritega, mille eesmärgiks oli takistada tolmeldajate ligipääsu lappidele, kõrvalolevad töötlusvariandi katselapid aga jäid avatuks ning neid said mesilased vabalt külastada ja biopreparaati neile kanda.
In the time of strawberry flowering the beehives were provided with dispensers, in which every other day 5g of Prestop Mix was added.
Aedmaasika õitsemisperioodil kinnitati tolmeldajate tarude ette dispenserid, millesse lisati ülepäeviti 5 g biopreparaati Prestop Mix.
To make complete conclusions we have to continue these experiments and work out specific methodology that works in Estonian conditions, so that using honeybees and bumblebees in the biological control of gray mould could be applied widely in strawberry production.
Põhjalike järelduste tegemiseks tuleb antud katseid jätkata ning kindel metoodika välja töötada, et Eesti tingimustesse sobilike tolmeldajatega entomovektortehnoloogiat laialdasemalt tootmises rakendada saaks.
Using pollinators to spread the powder preparations of microbiological control agents, which contain antagonistic micro-organisms, is an effective way to reduce the percentage of infected fruits.
Tolmeldajate abil levitatud biopreparaadid, mis sisaldavad antagonistlikke mikroorganisme kahjustajate vastu, on võimelised vähendama efektiivselt hahkhallitusse haigestunud viljade osakaalu.
Both pollinators, disseminating the biofungicide Prestop Mix, reduced the proportion of gray mould infected fruits most significantly on the beginning of strawberry harvesting: with honeybees 10,5% and with bumblebees 22,5%.
Meemesilaste abil aedmaasika õitele kantud biofungitsiid Prestop Mix vähendas hahkhallitusse haigestunud viljade osakaalu saagikorjeperioodi esimesel kolmel korjel 10,5% võrra, samal ajal karukimalaste abil rakendatud biotõrje vähendas haigestunud viljade osakaalu 22,5% võrra.
Chemical plant protection causes plant pathogens to develop resistance against gray mold and therefore biological control is being more widely preferred.
Alternatiivina keemiliste taimekaitsevahendite kasutamisele, mis tekitavad kahjustaja tüvedel resistentsust, on kasutusele võetud bioloogiline tõrje.
The main cause for yield reduction in cultivated strawberries is gray mold, caused by the fungus Botrytis cinerea Pers.
Laialt kasvatatava aedmaasika tõsiseks saagi vähendajaks on hahkhallituse tekitaja seen Botrytis cinerea.
plantations, by using entomovector-technology and the biofungicide Prestop Mix, which contains the spores of the fungus Gliocladium catenulatum J1446.
Antud magistritöö eesmärgiks on võrrelda meemesilaste ja karukimalaste efektiivsus hahkhallituse biotõrjes aedmaasika istandikes, kasutades tarude ette kinnitatud kahesuunalisi dispensereid biofungitsiidiga Prestop Mix, mis sisaldab seene Gliocladium catenulatum J1446 eoseid.