natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Developing business process management in Viking Security AS inventory services
Protsessipõhise juhtimise arendamine Viking Security AS inventeerimisteenustes
The methodology and proposals of the master's thesis can also be applied in other companies to increase performance.
Magistriöö metoodikat, ettepanekuid on võimalik sobivusel rakendada ka teistes ettevõtetes tulemuslikkuse tõstmiseks.
In order to fulfil the purpose, process mapping and analysis was performed, main bottlenecks and problems were identified and the implementation of process-based management in Viking Security inventory services was assessed.
Eesmärgi täitmiseks viidi läbi protsessikaardistus ja –analüüs, mille alusel toodi välja peamised kitsaskohad ja probleemid ning hinnati protsessipõhise juhtimise rakendamist Viking Security inventeerimisteenustes.
Based on the research results it was concluded that the processes in Viking Security's inventory services are resource-intensive and that the principles of process management were followed only to a certain extent.
Tulemustest selgus, et Viking Security inventeerimisvaldkonnas toimuvad protsessid on ressursikulukad ja protsessijuhtimise printsiipe järgitakse vaid mõningal määral.
Process mapping and analysis is based on document analysis, interviews and observation.
Andmete kogumiseks kasutati dokumendianalüüsi, intervjuud ja vaatlust.
Qualitative research method was used in the master’s thesis.
Tegemist on kvalitatiivse uuringuga.
The aim of this master's thesis is to provide the suggestions for developing business process management.
Käesoleva magistritöö eesmärk on töötada välja kava protsessijuhtimise arendamiseks Viking Security AS inventeerimisteenuste valdkonnas.
Currently, waste management is technologically and economically not well organised.
Praegune jäätmekäitlus omab problemaatilisi aspekte ning ei ole tehniliselt ega majanduslikult kõige paremini organiseeritud.
Objective of this thesis was to study combustible wastes of the pulp industry and evaluate their potential as biofuel.
Töö eesmärgiks on uurida puitmassi tootmisest tulenevaid tahkeid biojäätmeid, nende omadusi ning võimalust kasutada jäätmeid biokütusena.
Laboratory experiments were performed according to biofuel standards at Estonian University of Life Science’s lab of woodfuels to determine the properties of wastes and evaluate their quality as biofuel.
Katsed viidi läbi Eesti Maaülikooli puitkütuste laboris vastavalt tahkete biokütuste standarditele.
Main waste types at aspen pulp mill AS Estonian Cell are: aspen bark and activated sludge, also aspen sawdust and screening residuals to some extent.
Haavapuitmassitehase peamised jäätmeliigid on puukoor (46,15 %) ja aktiivmuda (44,56 %), mõnevõrra on ka saepuru ja sõelmeid.
Alternative utilization methods of aspen pulp mill’s waste
Haava puitmassi tootmisjääkide kasutusanalüüs
It allows to produce homogenous biofuel from aspen bark, sawdust, screening residuals, activated sludge.
Töö käigus vaadati üle Eesti puidutööstuse jaoks uudset kütuse tootmise tehnoloogiat, mille abil on võimalik saada haavakoore, saepuru, sõelmete, aktiivmuda ning nende segust homogeenset biokütust ning katseliselt hinnati nende sobivust energeetika valdkonnas.
In both areas three different management cenarios were separated: (a) two control sample plots (NU) where no disturbance occured; (b) two sample plots of burned and cleaned areas (BC) and; (c) two sample plots of burned and uncleaned areas (BU).
Nii Vihterpalus kui Nõval olid kuuest proovitükist: (a) kaks kontrollala (NU), kus põlengut ja raiet ei ole toimunud; (b) kaks põlenud ja põlengujärgselt puudest koristatud ala (BC) ning; (c) kaks põlenud ja puudest koristamata ala (BU).
In Vihterpalu (fire in 2008) and Nõva (fire in 1992) soil respiration and soil temperature were measured and soil samples were taken in 12 permanent sample plots (20x40m).
Vihterpalus (põleng 2008. aastal) ja Nõval (põleng 1992. aastal) teostati mõõtmisi 12 püsiproovitükil (20x40m), kus mõõdeti mullahingamist, mulla temperatuuri ning võeti mullaproove.
Soil C and N stock were the highest in organic layer, also the soil C content was higher in areas which were burned in 1992, compared to recently burned areas.
C ja N sisaldus mullaproovides oli kõrgeim ülemises kihis ehk kõduhorisondis, kusjuures kõduhorisondi C ja N näitajad olid kõrgemad 1992. aasta põlengualal võrreldes 2008. aastal põlenud alaga.
Soil N was highest in NU areas compared to BU and BC areas.
Mulla N sisaldus oli NU aladel suurem kui BU ja BC aladel.
Soil temperatures were measured near the collars and three soil samples were taken from each plot for soil C and N analyses.
Mullatemperatuur mõõdeti termomeetriga püsirõnga lähedusest ning igalt proovitükilt võeti kolm mullaproovi mulla C ja N sisalduse määramiseks.
Although average soil temperatures were higher in BC areas (compared to BU) because removed trees do not limit the access of sunlight to ground.
Leiti, et keskmised mullatemperatuurid on kõrgemad BC aladel, kuna puude võrad ei piira valguse ligipääsu ning maapind soojeneb intensiivsemalt.
Correlation between soil N and soil respiration did not occure.
Mullahingamise ja mulla N sisalduse vahel seost ei leitud.
The continuation of the soil respiration studies at fire damaged areas would provide us better understanding of soil C dynamics.
Mullahingamise uuringuid põlengualadel on vajalik jätkata mõistmaks paremini mullahingamise dünaamikat.
Soil respiration dynamics in Vihterpalu and Nõva fire damaged-areas
Mullahingamise dünaamika Vihterpalu ja Nõva põlengualade näitel
Soil respiration was measured with infrared gasanalyser CIRAS-2 combined with colosed bath soil respiration chamber SRC-1.
Mullahingamist mõõdeti kaasaskantava gaasianalüsaatoriga CIRAS-2 koos suletud süsteemiga mullahingamiskambriga SRC-1, igal proovitükil tehti neli mõõtmist vegetatsiooniperioodi jooksul.
Also no difference in soil respiration was found of time since fire.
Samuti ei leitud, et põlengust möödunud ajal oleks oluline mõju mullahingamisele.
The goal of this thesis was to study fire influence on soil C stock and soil respiration.
Käesoleva uurimistöö eesmärk on anda ülevaade tule mõjust mulla süsiniku (C) sisaldusele ja mullahingamisele.
Four permanent polypropylen collars were installed on every sample plot for measuring soil respiration.
Igale proovitükile paigaldati mullahingamise mõõtmiseks neli polüpropüleen püsirõngast.
Soil respiration, soil C and N were analysed in fired damaged areas.
Selleks analüüsiti põlengujärgset mullahingamist ning C ja lämmastiku (N) sisaldust mullas.
Management at burned areas (BC and BU) did not affect soil respiration.
Teostatud analüüside põhjal leiti, et NU aladel on mullahingamine kõrgem kui BU ja BC aladel, samas puude põlengujärgne eemaldamine (BU või BC) mullahingamist ei mõjutanud.
The soil temperature had no influence on soil respiration.
Mullatemperatuuri mõju mullahingamisele käesolevas töös ei olnud oluline.
Therefore is very important to recultivate these areas.
Seega on oluline nende alade rekultiveerimine.
The recovery alternatives are wetland restoration (restoration of peat-accumulating function), energy forests, wild berries (blueberry, cranberry) or reed canary grass (energy mower) cultivation, agricultural production, protected area for birds.
Alternatiivvariandid ammendatud freesturbaväljade taaskasutamiseks on soostumis-, seega ka turbatekkeprotsesside taastamine, energiapuistud, marjakasvatus, energianiidu (päideroo kasvatamine) rajamine, põllumajandus, lindude pesitsemise kaitseala.
According to different sources there are about 10 000 hectares of cutaway peatlands in Estonia and they are sources of CO2 emission.
Hinnanguliselt on Eestis 10 000 ha jääksoid, mis on oluliseks CO2 emissiooni allikaks.
Investigations made in several countries suggest that one of the most promising way of using cutaway peatlands is their afforestation.
Mitmetes maades läbi viidud uuringud näitavad, et jääksoode üheks perspektiivsemaks taaskasutamise võimaluseks on nende taasmetsastamine.
Already after first growing season the annual height increment of trees on the ash-fertilised plots was greater than control.
Juba esimesel kasvuaastal peale segutuhkadega töötlemist oli puude aastane kõrguse juurdekasv parem võrreldes kontrollala näitajatega.
The mean root collar diameeters of birches and pines on the plots treated with mixture ash were significantly differ from control plot.
Kaskede ja mändide keskmine juurekaela diameeter erines oluliselt kontrollpuude juurekaela diameetrist
The aim of the thesis was to investigate the effect of fertilisation with a mixture of wood ash and oil shale ash on the growth of seedlings of silver birch and Scots pine.
Antud töö eesmärgiks oli selgitada puu- ja põlevkivi segutuha mõju arukase ja hariliku männi kasvule.
Stimulating the growth of trees with biofuel ashes on a Oru cutaway peatland
Oru ammendatud turbaväljadel puude kasvu stimuleerimine tootmisjäägina tekkivate tuhkadega
More than half of the timber trucks were released in 2005–2012.
Üle poole metsaveoautodest on toodetud aastatel 2005–2012.
An overview of Timber Trucks in Estonia in 2001–2012
Ülevaade metsaveoautodest Eestis aastatel 2001–2012
There is a lack of information on the number of timber trucks and roundwood transportation capability in Estonia.
Metsaveoautode arvu ja ümarmetsamaterjali transpordi võimekuse kohta Eestis puudub informatsioon.
The following information was sorted out from the data of Estonian Road Administration by using Excel filtering system: the number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration in 2001–2012; the number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration in 2001–2012, sorted by age and counties; the number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration in 2005–2012 that had passed the vehicle inspection; the number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration in 2005–2012 that had passed the vehicle inspection, sorted by the release date and counties.
Maanteeametilt saadud andmetest sorteeriti filter-tingimuste kaudu välja järgnev informatsioon: Maanteeameti registris olevate metsaveoautode ja -haagiste arv aastatel 2001–2012; Maanteeameti registris olevate metsaveoautode ja -haagiste vanuseline jagunemine ning jagunemine erinevate maakondade vahel aastatel 2001–2012; Maanteeameti registris tehnoülevaatust omavate metsaveoautode ja -haagiste arv aastatel 2005–2012; Maanteeameti registris tehnoülevaatust omavate metsaveoautode ja -haagiste jagunemine tootmisaasta järgi ning jagunemine erinevate maakondade vahel aastatel 2005–2012.
Mostly three-axle full trailers are used for forest transportation.
Enim kasutatake metsaveo transpordil kolmeteljelisi täishaagiseid.
The purpose of this research is to find out the number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration in 2001–2012 and to find out how many timber trucks and timber transport trailers registered in 2005–2012 had passed the vehicle inspection.
Antud töö eesmärk on uurida Maanteeameti registris olevate metsaveoautode ja metsaveohaagiste arvu aastatel 2001–2012 ning tehnoülevaatuse läbinud metsaveoautode ja -haagiste arvu aastatel 2005–2012.
Russian timber trucks have been replaced with Scandinavian timber trucks.
Vene päritolu metsaveoautod on välja vahetatud Skandinaavia päritolu metsaveoautodega, enamlevinud on Scania ja Volvo margiga autod.
The number of timber trucks and timber transport trailers registered in Estonian Road Administration is higher than the number of timber trucks and timber transport trailers that have passed the the vehicle inspection.
Metsaveoautosid ja metsaveohaagiseid on Maanteeametis arvel rohkem kui neid, millel on tehnoülevaatus.
38% of the pines were damaged.
Mändidest olid 38% kahjustatud.
Whilst the lowest fullness is 0.15 and the highest is 0.67.
Seejuures madalaim täisus on 15% ja kõrgeim täius 67%.
Of which include 37.8% pine, 14.2% spruce, 48.1% birch and some bushes.
Hektaril kasvab keskmiselt 9715 uuenduse taime, neist 37,8% mände, 14,2% kuuski, 48,1% kaski ja lisaks põõsad.
More specifically I will deal with uniformshelterwood cutting and more detailed measurements have been carried out in the land allocations, which are mineralized.
Täpsemalt käsitlen aegjärgseid raieid ja põhjalikumad mõõtmised on teostatud puistutel kus maapind oli eelnevalt mineraliseeritud.
The purpose of this reasearch is to provide an overview of shelterwood cuttings performed around Kilingi-Nõmme.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on anda ülevaade Kilingi-Nõmme ümbruses teostatud turberaietest.
Ground preparation furrow grows an average of 6.2 plants per linear meter.
Maapinna ettevalmistusvao jooksva meetri kohta kasvab keskmiselt 6,2 taime.
The study observed 29 allocations of which twenty six of them conclude a brief description.
Töö raames on vaadeldud 29 eraldust, millest kahekümnekuue kohta on koostatud lühikirjeldus, kolmel eraldusel tehti ringproovid ning neist kahel ka proovilapid maapinna ettevalmistuse vagudel.
Shelterwood method used in Kilingi-Nõmme district pine stands
Turberaied Kilingi-Nõmme piirkonna männikutes
The allocations are located in Pärnu County in the vicinity of Kilingi-Nõmme.
Käsitletud puistud paiknevad Pärnumaal Kilingi-Nõmme ümbruses.
Measurments show that the avarage fullness of the first layer of pine stand is 0.49.
Mõõdedut männipuistute esimese rinde keskmine täius on 49%.
Food waste is a problem all over the world and the amount of it increases with the growth of population.
Toidujäätmed on probleemiks kogu maailmas ja nende hulk tõuseb käsikäes rahvaarvu kasvamisega.
It’s especially bad when the food waste is mixed with other waste.
Eriti halb on siis, kui toidujäätmed segunevad muude jäätmetega.
Many nutrients, water and energy (electricity, oil, manpower etc) will be lost through wasting food.
Toiduainete ära viskamisega läheb kaotsi palju toitaineid, vett ja energiat (elekter, nafta, inimjõud jne).
Disposing of waste to landfills threatens the planet (greenhouse gas, leachate, spread of diseases) and it is not possible to use the potential biogasenergy and plant nutrients of the food waste.
Toiduainete ladestamisega prügimäele ohustatakse planeeti (kasvuhoonegaasid, nõrgvesi, haiguste levik) ning jääb kasutamata toidujäätmete potentsiaalne energia ja taimetoitaineid.
Collection system for semiliquid food waste
Püdelate toidujäätmete kogumissüsteem
So, it would be wise if the food waste was collected before it is mixed together with municipal waste.
Seega oleks mõistlik, kui toidujäätmed õnnestuks kokku koguda enne, kui nad olmejäätmetega kokku kallatakse.
The purpose of this master’s thesis is to propose an integrated technological solution for catering business to collect food waste that would be raw material to biogas plants.
Magistritöö eesmärk on luua ühtne tehnoloogiline lahendus toitlustusettevõtetele toidujäätmete kogumiseks, mis võimaldaks neid viia otse biogaasijaamadele.
In this thesis there will be designed a food waste sewer system was designed for industrial kitchens and catering companies.
Töös projekteeritakse toidujäätmete kanalisatsioonisüsteem suurköökidele ja toitlustusettevõtetele.
Thus, the best option is to collect food waste separately from places where it is constantly forming/emerging, for example industrial catering kitchens.
Nii on võimalik neid koguda aga vaid neist kohtadest, kus neid tekib korraga ja palju, nt suurköökidest.
Collected information was analysed by means of content analysis of the interviews.
Kogutud andmete analüüsiks viidi läbi intervjuude sisuanalüüs.
The outcome of the study may be beneficial for various companies, who, in view of the results of the analysis can remove the shortcomings indicated by the nursery school teachers and add the elements that are recommended and rated positive.
Uuringu tulemustest võiks kasu olla erinevatel näitetruppidel, kes analüüsi tulemusi silmas pidades saaksid kõrvaldada lavastustest kasvatajate poolt välja toodud puudused ning etendustesse lisada soovituslikke ning positiivset hinnangut leidnud elemente.
The study was performed by conducting 8 semi-structured interviews with the teachers of nursery schools in Tartu.
Selleks viidi läbi 8 poolstruktureeritud intervjuud Tartu lasteaedade kasvatajatega.
Based on the study carried out in the course of this present thesis, major problems mentioned in case of various plays were the following:  Failure to adhere to previously agreed time schedule;  Dull, colourless and scarce sets and props;  Drawn-out, rambling, pointless plays;  Plays that set a bad example – such as impoliteness, disrespect, and violence;  Plays that are not equally suitable both for children at the age of 2 and at the age of 7;  Insecure, poor acting, especially taking on tasks that are beyond capabilities, such as singing when having no relevant skill, etc.;  Stages with insecure structure that require too much time for setting up.
Käesoleva töö raames läbiviidud uuringust selgus, et peamised probleemid, mida erinevate etenduste juures tähele on pandud on järgmised:  Kokkulepitud ajagraafikust mittekinnipidamine;  Lavadekoratsioonide, rekvisiitide igavus, värvitus, vähesus;  Venivad, laialivalguvad, sisuta etendused;  Ebaviisakust, lugupidamatust, vägivalda – halba eeskuju näitavad etendused;  Etendused, mille pole arvestatud sellega, et see sobiks nii 2-aastasele kui ka 7-aastasele lapsele;  Ebakindel, kehv näitlejatöö, eriti kui võetakse endale ülesanded, millega toime ei tulda – lauldakse, kui ei osata jne;  Ebakindla konstruktsiooniga ja liiga pikka ülespanemisaega nõudvad lavad.
All in all it can be said that a good play for nursery school children is well thought out, technically safe and functional, logical, educational, contains songs and dances, has interesting and colourful decorations, sets a good example, has more action and less talk, and the actors with proper articulation and correct language use.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et hea etendus lasteaialastele on läbimõeldud, tehniliselt turvaline ja toimiv, loogiline, huvitavate ja värvikate dekoratsioonidega, laulude ning tantsudega, õpetlik, head eeskuju näitav lavastus, kus on rohkem tegevust ja vähem juttu ning kus näitlejatel on selge diktsioon ja õige keelekasutus.
The purpose of this present Bachelor’s thesis was to determine the satisfaction of nursery schools with the quality of theatrical companies performing for children.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada lasteaedade rahulolu lastele mõeldud näitetruppide esinemistega.
General opinion of the nursery school teachers was that the genre of the play does not matter – it should be done in a style and by using the language understood by children.
Lasteaiakasvatajate üldine arvamus oli, et žanr mida lastele näidata pole oluline – lihtsalt seda tuleb teha lapselikus võtmes ja lastele arusaadava keelekasutusega ning kindlasti õige keelekasutusega.
Despite various occasional problems, the nursery schools were more or less satisfied with the performances given by different companies.
Hoolimata erinevatest probleemidest, mida ikka ette tuleb võib lasteaedade rahulolu erinevate näitetruppide esinemistega nende lasteaias pidada enam-vähem rahuldavaks.
The satisfaction of Kindergardens with the performance of acting groups specialising on Kids`plays
Lasteaedade rahulolu lastele mõeldud näitetruppide esinemistega
According to the study the teachers considered the following to be the most important features of a good play for children:  Interesting sets, props, costumes;  Songs and dances;  Educational nature.
Pingerea etteotsa paigutati kõige rohkem omadusi:  Huvitavad dekoratsioonid, rekvisiidid, kostüümid;  Laulud ja tantsud;  Õpetlikkus.
According to the study carried out by the author, the companies visit nursery schools on the average of 5 to 7 times a year, which means that the quality of plays intended for children is quite a topical issue.
Nagu selgus käesoleva töö raames läbiviidud uuringust, siis mõned lasteaiad küsivad „uutelt tulijatelt" soovitajate olemasolu ning teevad oma otsuse olles eelnevalt aru pidanud mõne soovitajaga, kelleks siis on tavaliselt mõni teine lasteaed, kelle juures trupp juba käinud on.
In addition to pull-out strength the displacements were also measured.
Lisaks väljatõmbetugevusele mõõdeti ka toimunud siirdeid.
The present Master's thesis examines the adhesion properties of the two steel fibres XP 75/62 and HE 75/52.
Käesolev magistritöös uuritakse kahe teraskiu XP 75/62 ja HE 75/52 nakkeomadusi.
This material is widely used in floor construction but also used in foundations, in bearing walls and ceilings.
Seda kasutatakse põranda konstruktsioonides, kuid tänapäeva tehnoloogia areng võimaldab kiudbetooni kasutada ka vundamentides, kandvates seintes ning vahelagedes.
In aim to improve certain properties of concrete the other types of fibers like fiberglass, carbon fibers and synthetic fibers can be used as well.
Betooni omaduste parandamiseks võib selles kasutada klaaskiudusid, süsinikkiudusid ning sünteetilisi kiude.
The test pieces were placed between special metal hooks, which are pre-mounted on the Instron 3369 tensile strength machine.
Teraskiudude nakketugevuse uurimiseks valmistati 80 katsekeha, mis asetati tõmbetugevuse masina Instron 3369 küljes olevate spetsiaalsete metallist haaratsite vahele.
In the course of the work individual steel fibre pull-out tests were carried out.
Töö käigus teostatakse üksikute teraskiudude betoonist väljatõmbekatseid.
Fiber reinforced concrete is a composite material, which consist of concrete and fibers.
Kiudbetoon on komposiitmaterjal, mis koosneb betoonist ja kiududest.
For further investigations, the tests should be increased, likewise, the choice of steel fibres should be expanded, using a concrete strength classes.
Edaspidisel uurimisel võib suurendada katsete hulka, laiendada teraskiudude valikut ning kasutava betooni tugevusklasse.
The aim of this Master’s thesis is to study the adhesion properties of one steel fibre in two concrete of different strength classes C25/30 and C35/45.
Kiudusid katsetatakse erinevate tugevusklassidega betoonides C25/30 ja C35/45.
Investigation of adhesion strength between steel fibre and concrete
Teraskiu ja betooni vahelise nakketugevuse uurimine
Two different steel fibre connection angles were used: 70 degrees and 90 degrees.Special metal grips were designed and manufactured for carry out experiments.
Samuti katsetatakse kiude kahe betoonkeha vahelise kokkupuute pinna suhtes nii 90 kraadise kui ka 70 kraadise nurga all, saamaks aru, kui palju mõjutab kiudude asetus teraskiu väljatõmbetugevust.
The test results showed that the concrete strength class, steel fibre shape and fibre placement in the concrete at the moment of loading is affecting the adhesion strength of the steel fibre.
Katsetulemused näitasid, et teraskiu nakketugevust mõjutab betooni tugevusklass, teraskiu kuju ning kiu asetus kahe betoonkeha kokkupuute pinna suhtest.
To determine the strength classes of concrete, the concrete compressive strength tests were carried out.
Teraskiudude katsetamise eelselt viidi läbi betooni survetugevuse katsed, määramaks betooni tugevusklasse.
Fractures occured on the steel fibre which were incline to the axis of loading as a result of this experiment.
Katsete käigus esines koormamise hetkel nurga all olevate teraskiudude purunemist.
Additional tests are needed while studying the adhesion strength of the individual steel fibre.
Ühe teraskiu nakketugevuse uurimiseks tuleks teostada täiendavaid katseid.
Years from 1993 to 2013 were observed in this paper.
Töös on vaadeldud aastaid 1993-2013.
The paper has three chapters.
Töö on jaotatud kolmeks peatükiks.
Changes in land taxation have been more political than economical.
Muudatused maa maksustamises on olnud pigem poliitilist laadi.
The first chapter is a theoretical review of the development of the land tax in Estonia.
Esimene peatükk on teoreetiline ülevaade maamaksu kujunemisest Eestis.