natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The experiment consisting of 7 levels: 1 level was control, 3 levels of nitrogen (30 N kg/ha, 60 N kg/ha, 90 N kg/ha) and 3 levels of nitrogen and sulphur (30 N 15 S kg/ha, 60 N 15 S kg/ha, 90 N 15 S kg/ha) were applied as top dressing.
Katsepõhiselt oli väetusvariante 7, millest üks oli kontrollvariant, kolm olid lämmastikuga variandid (30 N kg ha, 60 N kg ha, 90 N kg ha) ja ülejäänud kolm olid lämmastiku ja väävliga variandid (30 N 15 S kg ha, 60 N 15 S kg ha, 90 N 15 S kg ha).
The yield parameters and biochemical composition (dry matter, soluble solids, total phenolics, nitrogen content and sulphur content) were observed.
Uuriti saagikuse parameetreid ja küüslaugu biokeemilist koostist (kuivaine, rakumahla kuivaine, üldfenoolid, lämmastiku ja väävli sisaldus).
Influence of nitrogen and sulfur fertilization on the yield and biochemical composition of garlic (Allium sativum L)
Kasvuaegse lämmastiku ja väävliga väetamise mõju taliküüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele ja biokeemilisele koostisele
The yield potential of garlic increased 25% by application of nitrogen at 60 kg ha.
Tulemustest selgus, et kasvuaegse lämmastiku väetusnormi 60 kg N ha juures oli saagikuse tõus 25%.
The aim of this study was to enhance the yield and quality of winter garlic through assessing the effect of different levels of nitrogen and sulphur.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada lämmastiku ja väävliga kasvuaegse pealtväetamise mõju küüslaugu saagikusele ja biokeemilisele koostisele.
The application of nitrogen significantly influenced the yield of winter garlic.
Biokeemiliste parameetrite analüüsimisel selgus, et lämmastikuga väetamine avaldas positiivset mõju saagi kvaliteedi parameetritele.
The results showed that nitrogen application increased biochemical composition on garlic but there were no significant difference of sulphur treatment.
Samas statistiliselt usutavat erinevust väävliga väetamisel ei olnud.
Basal dose of fertilizer (YaraMila Cropcare 11-11-21) was applied as 50 kg N ha and 45 kg S ha.
Põhiväetisega anti küüslaugupõllule 50 kg lämmastikku ja 45 kg väävlit hektari kohta.
The test results: • Humistar affected strawbery plant growth and development on black plastic mulch • fertilizer had no influence on strawberry taste parameters, fertilization effects rather depended on the stage of fruit – fertilization on plastic mulch improved the taste of the tertiary fruits • Humistar did not increase the health benefits of strawberries – fertilization had a negative impact on the ascorbic acid • fertilization effect on phenolic content depended on the stage of fruit and mulch – fertilization on wood chips was positive to primary and secondary fruits, but negative effects was on plastic mulch to primary fruits • anthocyanin content was less affected by the fertilization, but fertilization had a negative effect on organic mulch variants • Humistar is suitable for strawberry plants with plastic mulch – plants have more vigorous growth and thus higher yields It can be concluded that in the future organic mulch with fertilizer Humistar could be used bigger fertilization rate.
Katsetulemuste järeldused: • Humistar soodustas kilemultšil maasikataimede kasvu ja arengut huumusrikkal mullal • Maasikate maitseparameetritele väetis olulist mõju ei avaldanud, väetamise mõju sõltus pigem vilja järgust – väetamine kilemultšil parandas tertsiaarsete viljade maitset • Humistar maasikate tervislikkust ei suurendanud – väetamisel oli askorbiinhappe sisaldusele pigem negatiivne mõju • Väetamise mõju fenoolide sisaldusele sõltus vilja järgust ja multšist – puiduhakke puhul oli positiivne (primaarsed ja sekundaarsed), kuid kilemultši puhul oli mõju negatiivne (primaarsed) • Antotsüaanide sisaldus oli kilemultši puhul väetamisest vähem mõjutatud, kuid väetamise negatiivne mõju oli orgaanilise multšiga variantides • Maasikataimedele sobib kasutada väetist Humistar koos kilemultšiga – taimedel on jõulisem kasv ja seega ka suurem saagikus Katsetulemuste põhjal võib järeldada ka seda, et edaspidi võiks orgaanilisel multšil kasutada suuremat väetusnormi.
Effect of Humistar fertilizer on strawberry (Fragaria x ananassa) growth and yield quality in organic production
Mullaparandusaine Humistar mõju aedmaasika (Fragaria x ananassa) taimede kasvule ja saagi kvaliteedile maheviljeluses
Overall, fertlization with Humistar on plastic mulch promotes plant growth, it can be predicted to give higher yields in the coming years.
Kokkuvõtlikult Humistariga väetamine soodustas taimede kasvu kilemultšil, sellega võib prognoosida ka suuremaid saake järgnevatel aastatel.
Liquid fertiliser Humistar of Baltic Agro was used, which contained humic extracts, humates and fulvic acids.
Taimede väetamiseks kasutati Baltic Agro humiinekstrakte, humiin- ja fulvohappeid sisaldavat vedelväetist Humistar.
The objectives of work was to find out fertiliser Humistar impact of the variety ’Darselect’ on wood chips and black plastic mulch to crop viability and biochemical parameters in the second experimental year in organic farming and on good soil conditions.
Töö eesmärk oli välja selgitada Humistari mõju sordile ´Darselect´ puiduhakke ja kilemultšiga istandikus maasikataimede elujõule ja saagi biokeemilistele parameetritele teisel katseaastal maheviljeluse tingimustes ning huumusrikkal mullal.
Therefore use of fertilizer Humistar on plastic mulch can be recommended on strawberries.
Seega Humistariga väetamist kilemultšil võib soovitada aedmaasika kasvatamisel.
Experiment was carried out at the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of Estonian University of Life Sciences at experimental station Eerika in 2010 with strawberry cultivar ’Darselect’.
Katse viidi läbi 2011. aastal Eesti Maaülikooli katseaias Eerikal sordiga ’Darselect’.
Productivity of Estonian dairy farming and factors affecting it in 2006-2013
Eesti piimakarjakasvatuse tootlikkus ja seda mõjutavad tegurid aastatel 2006- 2013
According to the FADN database the amount of unpaid work has decreased year by year – by the year 2013 it had declined as much as 46% (as compared to the year 2006).
Piimakarjakasvatuses on tasustamata töö maht aasta-aastalt vähenenud – 2006. aastaga võrreldes oli tasustamata töö 2013. aastaks vähenenud 46%.
Small farms form the biggest group of FADN sample farms although this number has declined during the research period while the number of big farms has increased.
FADN piimakarjakasvatuse testettevõtetest moodustavad suurema osa väikeettevõtted, mille arv on vaadeldaval perioodil vähenenud, samas kui suurettevõtete arv on suurenenud.
The main aim of this Bachelor´s thesis is to analyse the productivity of the sample dairy farms during the period of 2006 – 2013 based on various productivity indicators.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida piimakarjakasvatuse testettevõtete tootlikkust aastatel 2006 – 2013 erinevate tootlikkusnäitajate põhjal.
During this period the highest percentage of the cost structure of dairy farms was formed by specific costs, forming more than 40% in all farms, regardless their size.
Kulude struktuuris olid suurima osakaaluga erikulud, mis moodustasid üle 40% kõikides suurusgruppides kogu vaadeldava perioodi jooksul.
Out of all the feeds the biggest part was formed by the homegrown feeds.
Erikuludest moodustasid suurima osa söödad koresööda sööjatele.
When unpaid work was taken into account, then the costs productivity was the smallest in the small farms, as most of the workforce was unpaid.
Kui arvesse võeti ka tasustamata tööjõud, osutus kulude tootlikkus kõige väiksemaks väikeettevõtetes.
In 2006 – 2013 the land productivity and the labour productivity increased but the rest of productivity indicators rather decreased.
Vaadeldaval perioodil suurenesid piimakarjakasvatuse testettevõtetes maa ja töö tootlikkus ning ülejäänud tootlikkuse näitajad pigem vähenesid.
The analysis of the costs productivity demonstrated that dairy farming during the research period was often characterized by the low productivity and the profit was achieved only thanks to the subsidies.
Kulude tootlikkuse järgi olid piimakarjakasvatuse testettevõtted ajavahemikul 2006 – 2013 enamasti madala tootlikkusega ning ainult tänu toetustele jõuti kasumisse.
During this period the costs productivity with as well as without subsidies was the biggest in the small farms.
Kulude tootlikkus oli nii toetusteta kui ka koos toetustega kõige suurem väikeettevõtetes juhul, kui ei arvestatud tasustamata tööjõudu.
The labour productivity and the land productivity were the highest in the big farms but the material productivity and the productivity of the feed costs were the highest in the medium sized farms.
Töö ja maa tootlikkus oli suurim suurettevõtetes ning söödakulude ja materjalitootlikkus keskmise suurusega (piimakarja suurusega 21-<51 ja 51- <101) testettevõtetes.
The theoretical part of the Bachelor´s thesis gives an overview about the Estonian dairy farming as well as describes the essence of the productivity, the means of measurement, the productivity indicators and the factors influencing dairy farming.
Töös püstitatakse järgmised ülesanded: anda ülevaade piimakarjakasvatusest Eestis; iseloomustada tootlikkuse olemust ja mõõtmist ning piimakarjakasvatuse tootlikkust mõjutavaid tegureid; anda ülevaade piimkarjakasvatuse olulisematest majandusnäitajatest; võrrelda ja hinnata piimakarjakasvatuse testettevõtteid suurusgrupi osa-, kogu- ja tegurirühma tootlikkuse keskmiste näitajate põhjal.
According to the data studied the small farms were the least productive on the bases of single factor and multifactor productivity indicators.
Kõiki vaadeldud tootlikkuse näitajaid arvesse võttes on väikeettevõtted madala tootlikkusega.
The negative balance of phosphorus was statistically proven (p=0,0086).
Fosfori vähenemine oli statistiliselt usutav (p = 0,0086).
It is over 16% of total arable land in Estonia.
Kogu Eesti maafondist moodustab see 16%.
Given survey focused on the change of N, P, K and humus contents in organic farming.
Antud uurimus vaatles N, P, K ning huumuse sisalduse muutust maheviljeluses.
Touring the time of observation the levels of P and K have been decreasing in the observed company.
Seega on vaadeldavas ettevõttes vaatlusperioodi ajal vähenenud nii P kui K sisaldus.
Touring the last 15 years, land area of organic farming has increased over 42 times and reached 170 000 hectares in 2015.
Viimase 15 aastaga on mahemaa pindala suurenenud 42 korda, jõudes 2015. aastaks 170 000 hektarini.
Soil samples collected in 2010 and 2015 have been analyzed.
Omavahel on võrreldud 2010. ning 2015. aasta mullaproovide tulemusi.
Soil samples where gathered from the fields and analyzed in the Agrochemical Laboratory of Estonian Agricultural Research Centre.
Mullaproovid on kogutud ettevõtte põldudelt ning analüüsitud Põllumajandusuuringute keskuse Agrokeemia Laboratooriumis.
Negative motion of potassium balance was not proven (p = 0,9488).
Kaaliumisisalduse vähenemine ei ole statistiliselt usutav (p =0,9488).
Changes in soil nutrient status in ecological farming practices and possibilities for maintaining soil quality in OÜ Laeva Põld
Mulla toiteainete sisalduse muutus mahepõllumajanduslikus külvikorras ning võimalused mulla kvaliteedi säilitamiseks OÜ Laeva Põld näitel
Phosphorus content in observed field was 42,9 mg kg-1 in 2010 and 38,9 mg kg-1 in 2015.
Fosforisisaldus vaadelavatel põldudel oli 2010 aastal 42,9 mg kg-1 ning 2015 aastal 38,9 mg kg-1 .
By 2015, the weighted average humus content had increased by 6,7 t and reached to 110,7 t ha-1 .
2015. aastaks on põllumajandusmaa huumusvaru suurenenud 6,7 t võrra, jõudes tasemele 110,7 t ha-1 .
In the future, movements of other important elements for plant growth should be observed.
Tulevikus tuleks uurida ka teiste taimekasvatuseks vajalike toiteainete muutust maheviljeluses.
To calculate soil organic matter content, humus balance calculator, developed in Estonian University of Life Sciences, was used.
Mulla orgaanilise aine arvutamisel on kasutatud Eesti Maaülikoolis välja töötatud huumusbilansi kalkulaatorit.
Potassium content fell from 129,2 mg kg-1 in 2010 to 128,7 mg kg-1 in 2015.
Kaaliumisisaldus oli 2010. aastal 129,2 mg kg-1 ning 128,7 mg kg-1 2015. aastal.
Given research will help the company to make changes to fertilization plans and help to improve agronomical efficiency.
Antud uurimustöö on abiks ettevõtte väetusplaani koostamisel ning tulemuste parandamisel.
The focus on this research is to assess the motion of phosphorous and potassium in an organic farm, where nutrient return has been limited.
Töö eesmärk on uurida fosfori ning kaaliumi liikumist mahepõllumajandusliku ettevõtte maadel, kus toiteainete tagastus on olnud puudulik.
Data that was used in this research paper was gathered from archives of the company, whom fields were used in this research.
Töös kasutatud andmed on saadud vaadeldava ettevõtte põlluraamatutest ning raamatupidamise andmetest.
Weighted average humus content of 1 ha of arable land in 2010 was 104,0 t ha-1 .
2010. aastal oli keskmine huumusvaru 104 t ha-1 .
Content of soil organic matter in a green manure rich crop rotation was also observed.
Samuti vaadeldakse mulla orgaanilise aine sisalduse muutust haljasväetiskultuuride rikkas külvikorras.
In organic farming, the use of organic fertilizers has not been popular, which has resulted in negative nutrient balances.
Mahepõllumajanduses pole siiani olnud populaarne maheväetiste kasutamine.
This research can be used as tool to describe the nutrient status of organic farms and to explain sustainability of organic farms touring insufficient nutrient return.
Selle põhjal võib kirjeldada toiteainete bilansside käitumist ning teraviljakasvatuse jätkusuutlikkust maheviljeluses puuduliku toiteainete tagastamise korral.
Soil humus contest has increased.
Samas on suurenenud mulla huumusesisaldus ja -varu.
Then the comparing of municipalities would be possible to carry out.
Sel juhul oleks võimalik teha ka valdadevahelisi võrdlusi.
From those 150 problems 52 were access problems to the forest land.
Nendest 150-st probleemist 52 olid ligipääsuprobleemid metsamaale.
This empirical study collected facts about the object of the research.
Tegemist on empiirilise uurimusega, mille kaudu koguti uurimisobjekti kohta andmeid.
The problematic areas of the entire agricultural land in this municipality make up 2,9 %.
Kogu valla põllumaast moodustavad probleemsed alad kokku 2,9 %.
The accessibility problems make up 6,3 % of the entire forest land in the municipality.
Metsamaa juurdepääsuprobleemid võtavad enda alla 6,3 % kogu valla metsamaast.
The land fragmentation, in turn, causes different land use problems to both landowners and land users.
Maa killustatus omakorda põhjustab maaomanikele või selle kasutajatele erinevaid maakasutusega seotud probleeme.
98 problems became evident in arable lands, from which 38 were the strip problems, 25 corner problems, 23 accessibility problems and 12 the problems, where the cadastral boundaries didn´t coincide with the boundaries of arable land.
Põllumaaga kõlvikutel esines kokku 98 probleemi, millest 38 olid ribaprobleemid, 25 nurgaprobleemid, 23 juurdepääsuprobleemid ning 12 katastripiiride ja kõlviku piiride mittekattumisega seotud probleemid.
The study of coincide natural and cadastral boundaries by example of Ahja municipality
Looduslike ja katastriüksuste piiride kokkulangemise uurimine Ahja valla näitel
The result of the analysis shows 136 problematic cadastral units with 150 problems in this municipality.
Analüüsi tulemusena leiti 136 probleemset katastriüksust, millel esines 150 probleemi.
The natural boundaries are, for example, roads, trenches and boundaries of different land use types.
Looduslikud piirid on näiteks teed, kraavid ja erinevate kõlvikute piirid.
To have a complete survey of the fragmentation of agricultural and forest land, caused by not coinciding natural and cadastral boundaries in municipalities of Estonia, similar works should be completed in all municipalities.
Selleks, et saada terviklik ülevaade Eesti valdade looduslike piiride ja katastripiiride mittekokkulangemise tagajärjel tekkinud põllu- ja metsamaa killustatusest, tuleks samalaadseid töid teha kõigis valdades.
To achieve the purpose, the map analysis of the Ahja municipality was carried out.
Eesmärgi täitmiseks on tehtud Ahja valla kaardianalüüs.
The natural boundaries are the one of the formative factors of spatial properties of cadastral units.
Looduslikud piirid on üheks katastriüksuste ruumilisi omadusi kujundavateks teguriteks.
The aim of this study is to ascertain the typical problems in the agricultural and forest lands of the Ahja municipality, which are caused by not coinciding natural boundaries and the boundaries of cadastral units.
Käesoleva uurimuse eesmärgiks oli välja selgitada looduslike piiride ja katastriüksuste piiride mittekokkulangemisest tingitud tüüpprobleemide esinemine Ahja valla põllu- ja metsamaadel.
These problems are: the strip problem, the corner problem, the accessibility problem and the problem, when the straight cadastral boundary doesn´t reckon with natural boundaries.
Nendeks tüüpprobleemideks on ribaprobleem, nurgaprobleem, katastripiiride sirgjoonelisuse probleem looduslike piiride suhtes ning juurdepääsuprobleem katastriüksustele.
According to the results, the conclusion has been reached that in Ahja municipality there is a problem of fragmentation which should be paid attention to. To bring off better boundaries for using the land in a more rational way, the problematic cadastral units of the municipality should be inspected and the consolidation of cadastral units should be carried out.
Saamaks paremaid piire maa ratsionaalsemaks kasutuseks, tuleks valla probleemsed katastriüksused üle vaadata ning teha katastriüksuste ümberkruntimine.
The natural boundaries and the boundaries of cadastral units do not often coincide.
Looduslike piiride ja katastriüksuste piiride mittekokkulangemine tekitab maa killustatust.
Laboratory device of manure step scraper
Sõnniku sammskreeperi laborseade
To create a properly functioning laboratory device there is a necessity to design some new details for the step scraper.
Uurimistöö lisades on esitletud sammskreeperi koostejoonis ning uued detailid, mis on vaja konstrueerida, et koostada komplektne laborseade.
Firstly, the point of manure, its treatment and classifications need to clarify and explained.
Esimeses osas on kirjeldatud sõnniku üldist olemust ja selle hoiustamise vajadust.
The aim of this paper is to create a laboratory device of manure step scraper.
Viimases, neljandas osas, on välja toodud laboratoorsete tööde ideekavandid bakalaureuse ja magistriõppele laboratoorsete juhendite koostamiseks.
In order to make Agricultural subjects more efficient to obtain, there is a need for interesting laboratory devices.
Kolmandas osas tutvustatakse sammskreeperseadet ning konstrueeritud detaile, mis on vajalikud laborseadme korrektseks töötamiseks ja kasutamiseks.
Different machineries are being used to collect manure in barn, for example step scraper.
Lisaks tuuakse välja erinevate tootjate sõnnikukoristusseadmed.
Effect of cultivation techniques on grapevine (Vitis sp.) and strawberry (Fragaria x ananassa Duch.)
Kasvatustehnoloogiliste võtete mõju viinapuu (Vitis sp.) ja aedmaasika (Fragaria x ananassa Duch.)
Interspecific hybrids (V. vinifera crossings with V. labrusca, V. riparia, V. rupestris, V. lincecumii, V. amurensis) have shown variable frost resistance depending on genotype.
Eesti) kasvatakse viinapuu liikide vahelisi hübriide (V. vinifera ristatud liikidega V. labrusca, V. riparia, V. rupestris, V. lincecumii, V. amurensis), mis on teadusuuringute põhjal hea külma- ja talvekindlusega.
In the present thesis, the effect of cultivar properties, foliar treatments with glycine-betaine, and different pruning methods and times on hybrid grapevine fruit maturity and quality parameters; as well as the influence of application of humic substances and post-harvest flame-defoliation on strawberry taste-related parameters and antioxidants were investigated and discussed.
Täpsemalt selgitati välja sordi, lehtede loodusliku kasvuregulaatori glütsiin-betaiiniga pritsimise ja kahe erineva lõikusaja (sügis ja kevad) ja -viisi (pikk ja lühike) mõju viinamarjade tehnoloogilisele ja fenoolsele küpsusele; ning humiinhappeid sisaldava preparaadi lahusega kastmise ja saagikoristusjärgse taimelehtede leegitamise mõju maasikate maitsega seotud parameetritele ja antioksüdantsete ühendite sisaldusele.
Defoliation in combination with humic substances had a positive influence on the phenolic compounds in all fruit orders.
Leegitamisele järgnenud humiinpreparaadi lahusega kastmine mõjutas positiivselt üldfenoolide ja antotsüaanide sisaldust kogu saagis.
Post-planting application of humic substances affected significantly the fruit biochemical composition of strawberry cultivar ’Darselect’, though differently according to fruit order (primary, secondary, tertiary).
Istutusaastal maasikataimede kastmine humiinaineid sisaldava lahusega mõjutas oluliselt maasikate maitsega seotud parameetreid ja antioksüdantsete ühendite sisaldust, kuid seda sõltuvalt vilja järgust (esimene, teine, kolmas).
Cultivar properties significantly affected the fruit composition and quality of hybrid grapevine cultivars under investigation, but not all the cultivars achieved the sufficient maturity requirements in Estonian climatic conditions.
Viinapuu katsetest selgus, et sordiomadused mõjutasid eelkõige viinamarjade maitseparameetreid, kuid mitte kõik sordid ei saavutanud optimaalset küpsust, v.a sort ’Hasanski Sladki’ (20 °Brix).
Post-harvest flame-defoliation was suitable using as an organic cultivation technique, but it had significant impact on strawberry plant growth and therefore also on fruit biochemical composition.
Leegitamine mõjutas oluliselt taimede kasvu, vähendades lehtede arvu ja juurte massi, mis omakorda mõjutas maasikate biokeemiliste ühendite sisaldust.
At the same time, training systems and pruning methods have been investigated in order to affect the vegetative and reproductive characteristics of grapevines, to regulate the yield and subsequently also influence the composition of grape products.
Sellega seoses uuritakse lehekaudsete bioloogiliste preparaatide tõhusust taimedele abiootilise stressi vähendamisele, erinevaid võrakujunduse võimalusi ja selle kaudu viinamarjade biokeemiliste ühendite sisalduse mõjutamist.
Foliar treatments of glycine-betaine had a significant effect on the quality parameters of interspecific hybrid cultivar ’Rondo’, while earlier-fruiting ’Hasanski Sladki’ showed better results for fruit technological maturity despite the treatments.
Viinapuu lehtede pritsimine loodusliku kasvuregulaatori glütsiini-betaiiniga vähendas küll sortide ’Hasanski Sladki’ ja ’Rondo’ happesisaldust (kuni 1,2 g 100 g–1-ni), kuid tulemused ületasid siiski soovitatava vahemiku.
In conclusion: quality parameters of grapevine and strawberry were significantly affected by using selected cultivation techniques.
Kokkuvõtteks võib öelda, et kasvatustehnoloogiliste võtete rakendamisega bioaktiivsete ühendite sisalduse mõjutamise eesmärgil on võimalik tõsta kodumaiste puuviljade ja marjade kvaliteeti.
Spring cane pruning increased the content of soluble solids, total phenolics and anthocyanins, while the maturity parameters did not reach recommended level in case of spring spur pruning.
Aedmaasikataimede lehtede saagikoristusjärgne leegitamine vähendas antotsüaanide sisaldust töötlusele järgneval aastal kõikides viljajärkudes, samas kui üldfenoolide sisaldus varieerus järguti.
The main aim of was to find out of the effects of cultivation techniques on the biochemical composition of two different horticultural crops.
Doktoritöö eesmärgiks oli selgitada välja kasvatustehnoloogiliste võtete mõju kahe erineva aiakultuuri viljade kvaliteedile, milleks valiti üks puittaim – viinapuu (Vitis sp.), ja teine rohttaimede esindaja – aedmaasikas (Fragaria ×ananassa Duch.).