natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In thesis there is a brief description of Naissaare island in general, the location, landscape protection area and documents about it, the population, tourism.
Järgnevalt kirjeldati üldiselt Naissaart, tema asukohta, maastikukaitseala ning selle kohta koostatud dokumente, asustust, turismi ning saare metsamajandust, kuna suurimaks Naissaare väärtuseks peetakse metsa.
The plan also includes overview of valuable objects and species of the island.
Peale kaitseala kirjeldust analüüsiti Naissaare hetkeolukorda ja anti põgus ülevaade kaitset vajavatest väärtuslikest objektidest ning liikidest.
The main objective of this agenda is to focus on the visitor expectations and on the actual condition of the nature conservation area.
Külastuskorralduskava koostamisel anti esmalt ülevaade kirjandusest, millega toodi välja antud teemat puudutavad uurimused, et teada saada informatsioon puhkajate soovide ja loodushoiuobjektide seisundite kohta.
The paper is divided into two parts: theoretical and empirical.
Töö koosneb kahest osast: teoreetilisest ja empiirilisest.
Applications filed by local authorities make up 8.31% of all the filed applications.
Kohalike omavalitsuste esitatud taotlused moodustavad 8,31% kogu esitatud taotluste arvust.
Numerical data in the paper have been drawn from the databases of PRIA.
Arvandmed töö koostamiseks saadi PRIA andmebaasidest.
Unemployment has increased in rural areas, leading to decreased possibilities and interest in joint activities.
Suurenenud on tööpuudus maapiirkondades ning koos sellega on vähenenud võimalused ja huvi ühistegevusteks.
In 9 cases there is doubt of support deadweight in a sum of 120 943€, which makes up 0.19% of supports total.
Üheksa taotluse puhul on kahtlus tühimõju võimalikkusele summas 120 943 eurot, mis moodustab kogu määratud toetuse summast 0,19%.
The second part of the paper is based on the analysis of the principles provided in the first part, and on the assessment of possible risks.
Töö teine osa tugineb teoorias esitatud põhimõtete analüüsile ning võimalike ohtude hindamisele.
Due to industrialisation, Estonia has undergone urbanisation, and, as a consequence, there are less and less inhabitants in the countryside.
Eestis on toimunud industrialiseerimise tagajärjel linnastumine, mis on kaasa toonud olukorra, kus maapiirkonna elanikke on jäänud järjest vähemaks.
The support deadweight effect of has been successfully avoided in a sum of 90 344€.
Toetuste kasutamise tühimõju on suudetud vältida 90 344 euro suuruses summas.
Leader-programme supports in 2009 - 2012: support applications of estonian local authorities and support deadweight
Leader-meetme toetused perioodil 2009-2012: Eesti kohalike omavalitsuste toetustaotlused ja toetuse tühimõju
As to the research method, the paper uses document analysis, data analysis and comparison.
Bakalaureusetöö teostamise meetodiks on dokumendianalüüs, andmeanalüüs ja -võrdlus.
Local authorities have filed 483 applications; of those 14 (2.90%) have not been granted.
Omavalitsused on Leader-meetmesse esitanud 483 projektitoetuse taotlust, millest 14 (2,90%) on saanud negatiivse otsuse.
In the first part of the paper the author gives an overview of PRIA, the Leader-programme and its principles, local action groups, and the procedure of application for supports.
Töö esimeses, teoreetilises osas, annab autor ülevaate PRIAst, Leader-meetmest, selle toimimise põhimõttest, kohalikest tegevusgruppidest ning toetuse taotlemise protseduurist.
One of the methods for developing rural areas is by means of supports intended to enliven the creation of new possibilities in specific regions.
Üheks maaelu edendamise mooduseks on toetused, mille abil piirkonda elavdada ja seal uusi võimalusi luua.
Estonian Agricultural Registers and Information Board (PRIA) is an accredited paying authority which contributes through different means to the improvement of the agricultural and forestry sectors; environment and local development; and the development of the quality of living conditions as well as diversification of industry in rural regions.
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) on akrediteeritud makseasutus, kus läbi erinevate telgede on korraldatud põllumajandus- ja metsandussektori, konkurentsivõime parandamine, keskkonna- ja paikkonna parendamine, maapiirkondade elukvaliteedi ja maamajanduse mitmekesistamine ning on rakendatud Leader toetusskeem, läbi mille on korraldatud Eestis maapiirkonna edendamine toetustega kohalikule elanikkonnale.
The empirical part examines local action groups (as of 31 December 2012), supports that have been applied for, or granted, by them as well as supports given to local authorities.
Empiirilises osas on seisuga 31.12.2012 vaatluse all kohalikud tegevusgrupid, nende jagatud ja nende poolt taotletud toetused ning kohalikele omavalitsustele määratud toetused.
10 non-approved applications dealt with local authorities’ task substitution expenditures.
Mitterahuldatud taotlustest 10 korral on tegemist olnud kohaliku omavalitsuse üksuse asendamiseks tehtava kulutusega.
Local authorities have mostly applied for renewing and developing villages; however, some of the applications are intended to improve local economy and essential services to rural population as well as to promote heritage conservation.
Kohalikud omavalitsused on taotlenud enim toetust külade uuendamiseks ja arendamiseks, kuid ka majanduse ja maaelanikkonna põhiteenustele ning maapiirkondade kultuuripärandi säilitamiseks.
As of December 2012 action groups had filed 5 983 project applications, most of them by non-profit associations.
Tegevusgruppide strateegiate alusel on esitatud 2012. aasta lõpu seisuga 5983 projektitoetuse taotlust.
The purpose of the thesis was to examine supports applied for by local authorities within the framework of the Leader-programme for rural development, and find out the possibility of granting supports for the expenditures local authorities make with the described substitutions, i.e. support deadweight.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida kohalike omavalitsuste poolt taotletud Leader-meetme maapiirkonna edendamise toetusi, selgitamaks meetme raames omavalitsuste ülesannete asendamiseks tehtavate kulutuste võimalikku toetamist ehk tühimõju.Töö koostamisel on kasutatud erinevaid uuringuid, aruandeid, internetiallikaid ja õigusakte.
Supports have helped build and renew various village and community centres; hobby groups and training have been organised, local community activities and small businesses developed.
Korraldatud on huviringide tööd ja koolitusi, arendatud kohalikku ühistegevust ja väikeettevõtlust.
The readiness and capability of local authorities to perform their respective tasks has also been one of the main directions of activity of the programme.
Lisaks on Eestis üheks aktuaalseks teemaks kohalike omavalitsuste valmidus ja suutlikkus täita neile antud ülesandeid.
Local authorities can apply for supports in order to develop rural life through various means (including the Leader-programme).
Kohalikel omavalitsustel on võimalus taotleda toetust maaelu edendamiseks läbi mitmete toetusvõimaluste (sh. Leader-meetmest), kuid taotledes seaduses sätestatud oma ülesande asendamiseks tehtavatele kulutustele tekib toetuse tühimõju.
Additionally, in order to assess the support deadweight effect, the paper studies unsuccessful support applications filed by local authorities.
Samuti kohalike omavalitsuste taotletud, kuid mitte heakskiidetud taotlused tühimõju hindamiseks.
Highest number of samples belongs to the following genea: Sarcoscypha (8), Peziza (6) and Morchella (6).
Arvukamalt olid esindatud perekonnad Sarcoscypha (8), Peziza (6) ja Morchella (6).
Total number of samples were 53.
Kokku töötati 53 eksemplariga.
The linear measures of the same spore’ sample in the light microscope were 30% higher than in the flow cytometer, however, the difference after the corrections was only 5% (i.e. the mean of the whole measured samples).
Sama eosproovi lineaarmõõdud olid valgusmikroskoobis 30% suuremad kui voolutsütomeetris, kuid pärast paranduste sisseviimist oli tulemuste erinevus vaid 5% (s.o keskmine üle kogu mõõdetud materjali).
The usage of flow cytometer is relevant when measuring concentration of airborne spores that cause allergic reactions.
Voolutsütomeetriat oleks oluline kasutada juhtudel, kui mõõdetakse allergiaid põhjustavate seeneeoste konsentratsiooni õhus.
Also to examine structures of species and fungal population growing in various geographic locations.
Ta sobib liigi struktuuri uurimiseks, et võrrelda erinevas geograafilises piirkonnas kasvavaid seenepopulatsioone omavahel.
The fungal spores of Pezizales were measured in two ways –by flow cytometer and by light microscope.
Töös kasutatud liudikulaadsete seente eoseid mõõdeti kahel viisil – voolutsütomeetri ja valgusmikroskoobi abil.
The aim of this study was to test flow cytometry for estimation of fungal spore size for fungal systematics.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli katsetada voolutsütomeetriat eoste suurusparameetrite hindamiseks liudikulaadsete seente näitel nende süstemaatika tarbeks.
A distinct collection up to 8 species from the 24 genera of Pezizales were chosen.
Perekondi valiti kokku 24, milledest liigini määratud eksmplare oli 24.
An overview of flow cytometry usage in the World and in Estonia was given.
Anti ülevaade voolutsütomeetri kasutusaladest nii maailmas kui Eestis ning toodi välja mõlema head ja halvad küljed.
Further studies would be needed to research how ornamentation and asymmetry of fungal spores affect flow cytometer measurements.
Tulevikus võiks uurida, kuidas mõjutab eose ornamentatsioon ja ebasümmeetrilisus voolutsütomeetriga mõõtmisel mõõtmistulemust.
The research shows that by studing different problems of systematics the light microscope can be replaced by flow cytometer, in particular to examine sister and complex species using equivalent diameter.
Tööst selgub, et valgusmikroskoopiat saab asendada voolutsütomeetriaga ja kasutada süstemaatikas esinevate probleemide uurimiseks.
The measurement results of the spore width and length by using flow cytometer and light microscope were rather similar.
Mõõtmiste tulemusel selgus, et mõõtes seeneeoseid voolutsütomeetriga ja valgusmikroskoobiga saame eoste pikkuse laiuse mõõdud vägagi sarnased.
Estimation of fungal spore size using flow cytometry
Voolutsütomeetria kasutatavus seeneeoste suurusparameetrite hindamiseks
The spore samples used in this study came from fungarium of the mycology department of the University of Life Sciences.
Eosproovid pärinevad Eesti Maaülikoolile kuuluvast sporoteegist.
Flow cytometry was compared with light microscopy which is traditionaly used.
Võrreldi voolutsütomeetriat praegusel ajal seeneeoste mõõtmiseks kasutatava metoodikaga – valgusmikroskoopiaga.
This work gives an overview of the formation, expansion, value of nature and timing in the formation of bogs.
Käesolev töö annab ülevaate soode kujunemisest, levikust, loodusväärtusest ja aja veermisest soos.
The hypothesis: bogshoes have the same effect on bog surface as regular trampling was confirmed in this work, as in all habitats the trail left by bogshoes was at least 20 cm wider than the trail left by regular trampling.
Töö hüpotees: räätsadega tallamine avaldab soopinnale samasugust mõju kui jalgsi tallamine, leidis kinnitust, enamus kooslustes oli räätsadega tallamisel tekkinud rada kuni 20 cm laiem, kui jalgsi tallatud rada.
Trampling effect was stronger in wetter habitats.
Tallamise mõju oli suurem märjemates kooslustes.
The main attention was paid to the analysis of the change in the width of the trampled areas, affected by the destruction of the vegetation and the impact of anthropogenic stress (stamping by bogshoes and on foot) in different vegetation types of the bog.
Põhitähelepanu oli suunatud raba erinevate piirkondade taimkatte hävimise ja antropogeense koormuse mõjul (räätsadega ja jalgsi tallates) uuritavate alade laiuse muutumise analüüsile.
The main research object of the work is to study Kullisoo bog and the impact of the recreational load on the bog surface.
Töö peamiseks uuringuobjektiks on Kullisoo raba ning rabapinnale avalduva rekreatsioonikoormuse mõju uurimine.
Carrying capacity of bog surface by trampiling with bogshoes and on foot
Rabapinnase koormustaluvus räätsadega ja tavalise tallamise korral
The housing costs are considerably higher than the income from rents.
Kulutused elamufondile on olulised suuremad, kui üürist saadud tulu.
According to the current development plan, the city of Tartu does not intend to provide accommodation for all the habitants of Tartu, but only for those who cannot to afford dwellings neither for themselves nor for their families.
Lähtuvalt arengukavast ei ole Tartu linnal plaanis pakkuda eluasemeid kõigile Tartu linna elanikele, vaid ainult nendele, kes endale ega oma perekonnale seda ise tagada ei suuda.
The opportunities of using public housing in the city of Tartu
Munitsipaal eluruumide kasutamise võimalus Tartu linnas
At the moment, the main means of providing people with accommodation in Tartu consist of offering subsistence benefits and providing certain target groups, such as families with many children, with grants from KredEx.
Põhilisteks meetoditeks, inimeste kindlustamisel eluruumidega Tartu linnas täna, on toimetulekutoetuse maksmine ning teatud sihtgruppide nagu lasterikkad pered sihtasutuse KredExi poolt toetuse pakkumine.
Municipal housing is only provided in cases that the city has to fulfil a regulatory obligation imposed by the social welfare act or the principles of ownership reform act. Consequently, the City of Tartu offers housing to a very restricted number of persons, so as to fulfil its regulatory obligations.
Tartu linnale kuuluv eluruum antakse isiku kasutusse vaid juhul, kui linn täidab sellega seadusest, eelkõige sotsiaalhoolekande seadusest ja omandireformi aluste seadusest, tulenevat kohustust, seega Tartu linn pakub munitsipaaleluruume väga kitsale elanike ringkonnale järgides ainult seadusest tulenevaid nõudeid.
This will give the local government an opportunity to regulate the rental market and provide more households with an accommodation.
Nii saaks kohalik omavalitsus reguleerida üüriturgu ning võimaldada suuremale grupile kindlustatust eluasemetega.
Similarly, the construction of new municipal houses would increase the number of dwellings, offering a possibility to rent an accommodation at a rate below the market price.
Uute munitsipaalmajade ehitamine võimaldaks pakkuda rohkem eluruume ning inimesed saaksid üürida korterit turuhinnast soodsamalt.
The City of Tartu has very few municipal dwellings (1,3% of the total number of housing facilities in Tartu).
Kõige rohkem on 1-toalisi kortereid moodustades kogu elamufondist 54,3% ning 31% eluruumidest asub ahiküttega korterites.
Young families and the tenants of privatised dwellings are offered a possibility to apply for a guarantee from the City of Tartu in order to secure a housing loan.
Noortel peredel ja tagastatud eluruumide üürnikel on võimalus saada sihtasutuste KredExi ning Tartu Eluasemefondi poolt eluasemelaenu käendust.
The data have been adapted and analysed.
Oluliseks peetakse haldamispõhimõtete uuendamist ja rakendamist.
The thesis draws on the data collected from the City of Tartu homepage, Tartu City Government, the register of buildings, the media, the statistical office of Estonia and an interview with the head of the public property managing service of the department of municipal property of the City of Tartu.
Riikliku eluasemepoliitika elluviijad on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Sotsiaalministeerium, Siseministeerium ja Justiitsministeerium koos Sihtasutusega KredEx.
Rental prices at the private market are often not affordable for the poorer households.
Eluaseme üürimine eraturult võib osutuda vähem maksejõulistele inimestele probleemiks.
One of the solutions could be that the city of Tartu will rent dwellings from private owners at price below the market value.
Kuna üür on kõrge, siis lahendusena on pakutud, et eluruumi eraomanikelt üüriks Tartu linn, kusjuures tehes seda turuhinnast soodsamalt.
The second part consists of the description of the current housing situation in Tartu, offers an analysis of possible solutions and proposes choices and measures to improve the situation in the field of housing, in order to provide households with necessary housing.
Teiseks võimaluseks oleks tõsta toimetulekutoetuse piirmäära eluruumi üürikulude katteks, et tagada inimestele võimalus eraüüriturul hakkama saada ning võimalus üürida paremate tingimusega eluruume.
The present Bachelor's thesis consists of 59 pages and it is written in Estonian.
Seisuga 31.12.2011. a oli Tartu linnal 593 munitsipaaleluruumi.
The first part of the thesis examines the main approaches to the principles of the housing management, explores the current trends and looks at the problems concerning the availability of housing.
Erastamine oli lihtsaim viis vabaneda sotsialistlikust elamumajandussüsteemist, vähendada avaliku sektori kulutusi ja soodustada vaba eluasemeturu arengut.
Municipal housing is not in especially good state, since the city mostly acquired the dwellings no one wanted to privatise for one reason or another.
Samuti oleks plussiks see, et ei pea ehitama uusi eluruume, mis on majanduslikult väga kulukas ning linn saaks keskenduda eelkõige olemasoleva elamufondi parendamiseks.
The implementation of new measures would bring the housing policies in the city of Tartu closer to those of the European welfare states and would offer better solutions for current housing problems.
Üheks meetmeks, et munitsipaaleluruumide võlgnevus ei kasvaks suuremaks, oleks toimetulekutoetusest eluasemekatteks saadud toetus maksta otse eluasemekulude katteks.
The aim of the thesis is to explore the possibilities of using public housing in the city of Tartu and to look at the alternative means for providing households with accommodation.
Plaanis on töötada välja kvaliteetstandardid munitsipaaleluruumidele ja eluruumide kvaliteedi tõstmine.
Adding value to agricultural products is especially important in rural areas as this enables to increase farmers´ income and to offer more jobs for local people.
Põllumajandussaaduste väärindamine maapiirkondades on oluline, kuna võimaldab suurendada põllumajandusettevõtete sissetulekut ja pakkuda tööd piirkonna elanikele.
There are some risks for the project, but none of them would be of influential obstacle for the project feasibility.
Projektiga kaasnevad riskid, kuid ükski nendest ei ole autori hinnangul investeeringuprojekti teostavusele mõjuvaks takistuseks.
The farm is located in Valga county and raises red deer since the year 2016.
Ettevõte asub Valgamaal ning tegeleb punahirvede kasvatamisega alates 2016. aastast.
Well-considered economic decisions for future investments should be based on a thorough feasibility and profitability assessment.
Majanduslikult kaalutletud investeerimisotsuste tegemiseks on tarvis põhjalikku teostatavuse ja tasuvuse hinnangut.
In case the project would start with too few red deer in the farm or additional deer purchased, the profitability of the project would be lower than acceptable rate of return.
Projekti alustamisel liiga väikese loomade arvuga või loomade käitlemiseks sisse ostmine teistest ettevõtetest oleks projekti tasuvus nõutavast tulumäärast madalam.
Feasibility assessment showed that the venison processing in the company would be feasible as of year 2019.
Teostatavusanalüüsi tulemusena selgus, et hirveliha käitlemise investeering on 2019. aasta seisuga hinnates teostatav.
In conclusion, the studied farm has perspective to produce venison, provided the investment project would start three years later than initially planned.
Uurimistöö tulemuste alusel on ettevõttel perspektiivi hirvede väärindamisel lihaks, kui alustada kavandatud investeeringut esialgse kavaga võrreldes kolm aastat hiljem.
Another risk relates to the project assessment based on insufficient venison price and market demand data.
Hinnangut projekti tasuvusele mõjutab vähene andmestik hirveliha hinna ja nõudluse kohta.
The cash flows for three alternative investment projects were calculated based on company’s accounting data documents, acquired bids, price-lists and interview with the leader of the company.
Lähtudes ettevõtte raamatupidamise andmetest ja dokumentidest, hinnapäringutest, teenusepakkujate hinnakirjadest ning ettevõtte juhi arendusplaanidest koostati investeeringuprojekti rahavood kolme alternatiivse variandi kohta.
This thesis studies the possibilities to add value to venison production in a small rural company Keisri Talu OÜ.
Käesolev magistritöö käsitleb punahirvede väärindamise võimalusi maapiirkonna väikeettevõttes Keisri Talu OÜ.
Calculation of investment profitability indicators based on methods using discounted cash flows.
Diskonteeritud rahakäibest lähtuvate meetodite alusel arvutati välja hirveliha käitlemise investeeringu tasuvusnäitajad.
Investment feasibility of venison processing in Keisri Talu OÜ
Hirveliha käitlemise investeeringu teostatavus ettevõttes Keisri Talu OÜ
The aim of current thesis is to assess feasibility and profitability of venison production in Keisri Talu OÜ.
Uurimistöö eesmärk on anda hinnang hirveliha käitlemise investeeringu teostatavusele ettevõttes Keisri Talu OÜ.
The analysis of three mutually exclusive investment project alternatives concluded that only the second alternative is acceptable.
Kolme üksteisele alternatiivse investeeringu analüüsi tulemusena selgus, et vastu võib võtta ainult teise alternatiivi, mille kohaselt tuleks projektiga alustada mõned aastad planeeritust hiljem, siis kui ettevõtte loomade arv suureneb loomulikul teel.
Additionally, author suggests the investigation of processing and marketing possibilities of by-products from red deer.
Lisaks tuleks uurida ka hirvede käitlemise kõrvalsaaduste väärindamise mõju investeeringu tasuvusele.
The average age for starting a business is 33.7 years.
Keskmine ettevõtlusega alustamise vanus on 33,7 aastat.
Among them, however, is the highest number of graduates from the period 1996- 2006.
Nende hulgas on aga kõige rohkem perioodil 1996-2006 aasta lõpetajaid.
They operate mostly in the tertiary sector, only 14.3% acts in the primary sector and 8.9% in the secondary sector.
Enamasti tegutsetakse tertsiaarsektoris, vaid 14,3% tegutseb primaarsektoris ja 8,9% sekundaarsektoris.
Entrepreneurship usually starts after the end of studies, to some extent also before graduation, but very few start at the time of their university graduation.
Ettevõtlusega alustatakse tavaliselt peale õpingute lõppu, mingil määral ka enne lõpetamist, kuid väga vähesed alustavad ettevõtlusega lõpetamise ajal.
In almost half of the cases, there are 2 to 9 employees in the company, the share of companies with more than 10 employees is small.
Peaaegu pooltel juhtudel töötab ettevõttes 2-9 töötajat, vähem on üle 10 töötajaga ettevõtteid.
A little over a third, 34.3% of the graduates of the economic and social sciences are engaged in entrepreneurship, and 7.7% of them have been entrepreneurs in the past, but have now ceased their activities.
Veidi üle kolmandiku, 34,3% majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlastest tegeleb ettevõtlusega ja 7,7% neist on sellega varem tegutsenud, kuid on nüüdseks tegevuse lõpetanud.
No significant link was found between business activity and assessments on skills.
Olulist seost ei leitud ettevõtlustegevuse ja oskuste vahel.
60% of entrepreneurs are women, and their share in terms of graduation period has increased significantly.
60% ettevõtlusega tegelejatest on naised ning nende osakaal lõpetamise ajavahemiku järgi on märgatavalt tõusnud.
Entrepreneurship and start-ups are encouraged at national level, and it is therefore important to know what affects students in becoming entrepreneurs.
Ettevõtlust ja ettevõtlusega alustamist soositakse riiklikul tasandil ja seetõttu on oluline teada, mis mõjutab üliõpilasi ettevõtlusega tegelema.