natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The key part of this work was the questionnaire according to what the data was obtained from participants given answers.
Töö põhiliseks osaks oli küsimustik, mille kohaselt andmed saadi küsitletavate endi antud vastustest.
The study was conducted in two different areas in Tartu city, and also nearby in countryside.
Uuring viidi läbi Tartus kahes erinevas piirkonnas, ning Tartu lähedal asuvas maapiirkonnas.
Based on the data collected in this study and analyzed results, can be said that using public green spaces is still declining – nearly half of the participated students spend their free time rather indoors, using during this time a variety of media forms.
Uuringus kogutud andmete ning läbi töötatud tulemuste põhjal võib väita, et tänapäeva avalike rohealade kasutamise tendents on endiselt langev – pea pooled küsimustikust osavõtnud õpilased veedavad oma vaba aja pigem siseruumides viibides, kasutades sel ajal erinevaid meedia vorme.
Most common cause of teenagers’ vandalism is said to be boredom, which encourages them to make bad decisions.
Enim levinud vandalismi põhjuseks toovad noored igavuse, mis ajendab neid tegema halbu otsuseid.
To the most enjoyable aspect was elected on recreational areas fresh air and calmness.
Kõige meeldivamaks küljeks valiti haljasaladel värske õhk ning rahulikkus (vaikus).
Despite the fact that daily spends a small percentage of all students in green spaces free time, as the main emotion during the visit was chosen calmness (50%) and was acknowledged the stress-relieving effect.
Vaatamata faktile, et igapäevasel veedab väike osakaal kõikidest vastajatest vaba aega roheluses, märgiti peamiseks emotsiooniks külastuse ajal rahulikkust ning tunnistati rohealade stressi leevendavat mõju.
It can affect the young to abnormal behaviour like vandalism.
See võib mõjutada noori hälbelisele käitumisele nagu selleks on vandalism.
In addition was a target to find from literature the reason why young people need today green spaces.
Lisaks leida ka põhjendusi kirjandusest, miks on tänapäeva noortel rohealasid vaja.
Spending time in nature affects students’ mental as well as physical development.
Avalike haljasaladel viibimine mõjutab õpilaste nii vaimset kui ka füüsilist arengut.
Major problem for young people is also boredom, which may be due to the facts that informing teenagers is limited and activities diversity is also considered to be low.
Suureks probleemiks noortel igavus, mis võib olla põhjustatud olla faktidest, et teavitus erinevatest võimalustest on vähene ning ka nende mitmekesisus on hinnatud küsitluses madalaks.
The most commonly mentioned negative aspect was garbage lying around and vandalism.
Kõige negatiivsemaks küljeks peeti vedelevat prügi ning vandalismi.
Teenagers leisure habits, expectations and opinions about outdoor spaces
Teismeliste vaba aja veetmise harjumused, ootused ning arvamused välisruumist
In recommendations they pointed out that designing a public space, the planners should also think in their point of view.
Soovitustena toodi välja, et planeerijad võiksid avalikku ruumi kujundades vaadata seda ka noorte seisukohalt.
The target age group desires more activities and functions in green spaces.
Soovitakse juurde oma eagrupile tegevusi ning funktsioone haljasaladele.
Definitely should planners and architects do research and conduct surveys, which functions teenagers would like to have into the space they live in.
Kindlasti tuleks teha uuringuid ja läbi viia küsitlusi, milliseid funktsioone planeeritavasse piirkonda ka noored sooviksid juurde saada.
In literature were meant several reasons why recreation areas and public spaces are important for adolescents.
Põhjuseid kirjanduses, miks on rekreatsiooni alade ning rohealade külastamine oluline just teismeliste puhul, oli mitmeid.
For example was brought out swings, ping-pong table, more benches, and better roads with street lights - like the playground in Tähtvere district.
Näidetena toodi välja kiiged, välisruumi pingpongi laud, rohkem pinke ning paremaid valgustatuid teid.
The empirical part of the thesis consists of qualitative data analysis on the basis of the case-study.
Töö empiiriline osa hõlmab endas kvalitatiivsete andmete analüüsi, mis põhineb juhtumiuuringul.
Budgeting in Public Sector Institutions Using the Example of the Estonian National Defence College
Avaliku sektori asutuste eelarvestamine Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste näitel
The budgeting process starts in January but these documents are confirmed in the beginning of the next year, which is not ensuring the quality of the budget.
Dokumendid kinnitatakse eelarveaasta alguses, kuid tegelik eelarve planeerimine toimub aasta varem, mis ei taga eelarve kvaliteeti.
Through the interviews and documentation observation it turned out that the budgeting process in ENDC conforms with the generally recognized budgeting principles.
Dokumendivaatluse ja intervjuude käigus selgus, et eelarvestamise protsess KVÜÕA-s vastab üldtunnustatud põhimõtetele.
The subject of the case-study was the Estonian National Defence College and the sample of the interviews consists of seven commanders of the same organization.
Juhtumiuuringu objektiks oli Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused ning intervjuude valimi moodustas seitse struktuuriüksuse ülemat.
Based on the interviewees assessments, the problem is not with the budgeting process itself but with the basic documents, which are approved much later and do not support the budgeting process.
Intervjueeritavate hinnangul ei ole eelarvestamise põhiprobleemiks mitte eelarvestamise protsess ise vaid pigem eelarvestamise aluseks olevate dokumentide hilisem laekumine, mis ei toeta protsessi.
The author has made some suggestions for improvements by analyzing the work process itself and its internal parts.
Töö autor tegi omapoolsed ettepanekud protsessi tõhusamaks muutmiseks analüüsides nii protsess töökorralduslikku kui ka sisulist poolt.
Currently used budgeting method is a combination of traditional and zero-based budgeting using thereby the cash-based budgeting.
Eelarvestatakse lähtuvalt nullbaasilisest ja baasilisest eelarvestamise meetodist kasutades sealjuures kassapõhist eelarvestamist.
In conclusion it can be said that the main issue with the aforementioned problem is with approving the documents.
Peamise järeldusena võibki eelarvestamise protsessi kitsaskohana välja tuua eespool nimetatud alusdokumentide kinnitamist.
The main objective of the master’s thesis was to find out the conformity between the acknowledged budgeting methods and the budgeting process in the sub-unit of the Estonian Defence Forces.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada Kaitseväe struktuuriüksuse eelarvete koostamise protsessi vastavus üldtunnustatud eelarvestamise meetodite põhimõtetega ning esitada parendusettepanekuid eelarvestamise protsessi tõhusamaks muutmiseks.
There were seven interviews conducted and the method of documentation observation used in the thesis.
Töös kasutati dokumendivaatlust ning viidi läbi poolstruktureeritud intervjuud.
Further studies on this subject could certainly be carried out in the future and the criterias brought out in this thesis could be used on a more widely.
Samal teemal võiks tulevikus kindlasti täiendavaid uuringuid läbi viia ning töös välja toodud kriteeriume laialdasemalt kasutada.
A total of 26 enterprises were contacted by e-mail and agreement to collaborate was achieved with 12 of them, who all were interviewed.
Kokku pöörduti elektroonilise kirjaga 26 ettevõtte poole ning nõusolek saadi 12 käest, kellega viidi läbi intervjuud, mis olid poolstruktueeritud ja koosnesid 13 vestlusteemast.
As there is not much information about tourism in general in Võrumaa nor about how to define the success of an enterprise overall, the research gives a good overview on the local micro-enterprises and different critearias of success.
Kuna Võrumaa turismi, kui ka üldise ettevõtte edukuse defineerimise kohta leidub üldiselt vähe informatsiooni, siis annab uuring hea ülevaate asukohas tegutsevatest ettevõtetest ja erinevatest kriteeriumitest edukuse hindamisel.
In this thesis, micro-enterprises operating in Võrumaa and factors affecting their success have been researched.
Antud töös on uuritud Võrumaal tegutsevaid mikroettevõtteid ning nende edukust mõjutavaid tegureid.
Factors affecting success in tourism companies based on micro-entrepreneurs in Võrumaa
Turismiettevõtete edukust mõjutavad tegurid Võrumaa mikroettevõtjate arvamusuuringu alusel
Purpose of this thesis is to find out whether the micro-enterprises in the area are successful and is it possible to work in this field professionally.
Töö eesmärgiks on välja selgitada kas valitud asukoha mikroettevõtted on edukad ning kas sellega elukutseliselt tegutsemine oleks võimalik.
Based on the results of the work it was concluded that tourism micro-enterprises in Võrumaa are successful and it would be possible to work full time in this field.
Töö tulemuste põhjal jõuti järeldusele, et Võrumaal turismi alal tegutsevad mikroettevõtted on edukad ning sellel alal elukutseliselt töötamine oleks võimalik ja tasuv.
Interviews were semi-structured and consisted of 13 topics which was followed by a survey at the end of the interview.
Sellele järgnes ka küsitluse ankeet, mis täideti intervjuu lõpus.
Non-conformances were identified with twelve indicators.
Mittevastavusi tuvastati kaheteistkümne indikaatori osas.
In recent years there has been more discussions about the sustainable management in forest sector.
Viimasel ajal on palju räägitud jätkusuutlikust metsade majandamisest.
Conformance assessment was held as pre-assessment and most of the information was collected from the interview with forest district manager Priit Kask.
FSC nõuetele vastavuse hindamine toimus eelhindamise vormis ning suurem osa infost on autor kogunud intervjuust metsaülem Priit Kasega.
The purpose of the Master`s thesis is to evaluate and analyse Forest management practice compliance with FSC requirements in Järvselja Training and Experimental Forest Centre and to detect main problems and issues according to FSC forest management standard requirements.
Magistritöö eesmärk on hinnata ja analüüsida Eesti Maaülikooli SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna vastavust kehtivatele FSC metsamajandamise standardi nõuetele ning välja selgitada peamised probleemid ja kitsaskohad Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna tegevuses lähtuvalt FSC nõuetest.
Results of this Master`s thesis can be used in real life pre-assessment situation and forest district can save some costs of the pre-assessment.
Magistritöö tulemusi on võimalik kasutada reaalses eelhindamise protsessis ning seeläbi on metskonnal võimalik kokku hoida eelhindamise kuludelt.
To achieve sustainable forestry there are many laws and regulations on the governmental level but also the voluntary certification schemes have become more popular.
Selle saavutamiseks on riiklikul tasandil kehtestatud mitmeid seadusi ja regulatsioone, kuid üha enam on populaarsust kogunud ja kasutamist leidnud vabatahtlikud sertifitseerimisskeemid, mille kaudu on tarbijal võimalik anda oma panus jätkusuutliku metsanduse arengusse.
It is possible to use FSC forest management standard in Järvselja`s Training and Experimental Forest Centre so that forest centre don’t have to change their forest practice too much and it is possible to achieve the main purposes of the forest centre.
Autori hinnangul on FSC metsamajandamise standardit võimalik metskonna tingimustes rakendada nii, et metskond ei pea oluliselt muutma oma praegust metsamajandamise praktikat ning see ei takista ka peamiste eesmärkide saavutamist.
The Programme for the Endorsement of Forest Certification (PEFC) and Forest Stewardship Council (FSC) are the main third party certification schemes used in Europe.
Euroopas on metsade kolmanda osapoole sertifitseerimisel kasutusel peamiselt Metsade sertifitseerimise kinnitamise programm (The Programme for the Endorsement of Forest Certification, PEFC) ja Metsahoolekogu (Forest Stewardship Council, FSC) sertifitseerimisskeemid.
Author`s experiences from practical training in Järvselja have also been taken into account when assessing the conformance.
Lisaks küsitles autor metskonna töötajate ametiühingu esimeest Kaie Eina ning hindamisel on arvestatud ka autori poolt õppepraktikumide käigus saadud praktilisi kogemusi.
Forest management practice compliance with FSC requirements in Järvselja Training and Experimental Forest Centre
SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna metsamajandusliku tegevuse vastavus FSC nõuetele
Conformance with most of the indicators was identified.
Magistritöö tulemusena tuvastati vastavus enamusele FSC metsamajandamise standardi indikaatoritele.
It rather refers to the need of diversification of the reclamation methods and afteruse directions which have remained in Estonia unchanged since 1960–1970.
Pigem viitab see vajadusele mitmekesistada korrastamise võtteid ja suundi, mis Eestis on enamvähem ühetaolisena säilinud 1960.-1970. aastatest alates.
In total 42 species of breeding birds and 230 breeding pairs were registred in quarries.
Kokku registreeriti karjäärides pesitsevaid linde 42-st liigist ning loendati 230 haudepaari.
Factors affecting avian community and options of creation and conservation of habitats in quarries
Linnustikku mõjutavad tegurid ning elupaikade säilitamise ja loomise võimalused karjäärides
The fact that more protected bird species are breeding in unreclaimed quarries does not mean that for gaining diverse habitats quarries should be left abandoned.
Asjaolu, et korrastamata aladel on enam kaitsealuseid liike, ei tähenda, et ainus võimalus karjääridesse liigirikaste koosluste loomiseks oleks need korrastamata jätta.
The data were collected from 20 research areas in seven Estonian counties.
Töös kasutatud linnustiku-ja maastikuandmed koguti 2014. aasta mais ja juunis seitsmes Eesti maakonnas paiknevalt kahekümnelt uurimisalalt.
This is apparently connected with the characteristic elements of unreclaimed sites - steep slopes, waterbodies of different size and permanence, nutrient poor soil, heaps and bare ground.
See on seotud ilmselt korrastamata aladele iseloomulike tunnuste – järskude nõlvade, vahelduvate taimestunud ja kamardumata alade, erineva suuruse ja sügavusega veekogude ning varjevõimalusi pakkuvate tasandamata puistangutega.
Those conditions are suitable for protected bird species such as the little ringed plover (Charadrius dubius), sandmartin (Riparia riparia) or the woodlark (Lullula arborea), who breed on unvegetated surfaces of sand- and gravel pits.
Selliste võtete kasutamisel mitemtele kamardumata aladega seotud kaitsealustele liikidele (väiketüll (Charadrius dubius), liivatüll (Charadrius hiaticula), kaldapääsuke (Riparia riparia), nõmmelõoke (Lullula arborea)) sobivad pesitsusja toitumistingimused kiiresti kaovad.
According to the results, the number of protected species was significantly higher in unreclaimed sites than on reclaimed sites.
Töö tulemusena selgus, et korrastamata karjäärides pesitseb kaitsealuseid linnuliike oluliselt enam kui korrastatud karjäärides.
In the course of reclamation commonly the slopes and surface of the quarries are flattened, small water bodies are filled, the ground covered with rich soil, followed by over-grassing or afforestation.
Korrastamisel reeglina karjääri nõlvad ohutuse huvides tasandatakse, karjääri põhja tekkinud vesised sulglohud täidetakse, puistangud silutakse, põhi kaetakse kasvupinnasega ning ala taimestatakse roht- või puittaimestikuga.
Different aspects of creation and conservation of quarry habitats were analysed.
Samuti analüüsiti karjäärielupaikade loomise ja säilitamise võimalusi ning probleeme.
Thesis contains several suggestions which would help to support the conservation and creation of habitats in quarries.
Töö sisaldab praktilisi ja keskkkonnakorralduslikke soovitusi karjäärielupaikade säilitamiseks ja loomiseks.
Species richness and abundance of avian communities of unreclaimed and reclaimed sandand gravel pits were studied for the purposes of the Master’s Thesis.
Magistritöö käsitleb korrastamata ja korrastatud liiva- ja kruusakarjääride linnustiku liigilist mitmekesisust, arvukust ning neid mõjutavaid tingimusi.
To achieve the research objectives, the author complied a questionnaire that was open for 2 weeks in 2018.
Käesoleva töö uurimiseks koostas autor küsimustiku, mis oli aastal 2018 vastamiseks avatud 2 nädalat.
Social media is one of the fastest and most effective ways to share information, as it is accessible from every smart device.
Sotsiaalmeedia on üks kiiremaid ja efektiivsemaid viise informatsiooni jagamiseks, kuna see on kättesaadav igast nutiseadmest.
According to the results, 46% of the respondents use more than 6 pages during the process of making travel decisions.
46% respondentidest kasutab oma reisiotsuste tegemisel enam kui 6 lehekülge.
Tourists under the age of 30, ages 30-39 and 50-59 rely more on the information available on social media channels and less on the information found on travel blogs.
Turistid vanuses alla 30, vanuses 30-39 ja 50- 59 tuginevad enim sotsiaalmeedia kanalitest kättesaadavale infole ja võtavad kõige vähem arvesse reisiblogides leitavat infot.
The analysis revealed that it is important for young people (under the age of 30) to look for information about their destination from pages such as Facebook and Tripadvisor.
Analüüsi tulemusel selgus, et noorte (vanus alla 30) jaoks on oluline otsida infot reisisihtkoha kohta sellistelt lehekülgedelt nagu Facebook ja Tripadvisor.
For data analysis, the author used charts provided by Excel, and associations were established using correlation analysis.
Töö analüüsi tarbeks kasutas autor Excel´i poolt pakutavaid diagramme ning seoste leidmiseks korrelatsioonianalüüsi.
The survey revealed that people share their travel impressions both verbally and through social media (Facebook, Instagram, Tripadvisor).
Uuringu käigus selgus, et inimesed jagavad oma reisimuljeid nii suusõnaliselt kui sotsiaalmeedia (Facebook, Instagram, Tripadvisor) kaudu.
Which social media sites affect tourists in their decision-making?
Millised sotsiaalmeediakanalid mõjutavad turiste reisiotsuste tegemisel?
In a survey conducted by Budget Travel in 2010, 47% of the respondents found that the possibility of being able to acquire travel information through a smart device is of significant importance, and in this study the respective significance is 79.6%.
2010. aastal Budget Travel´i poolt läbiviidud uuringus vastati küsimusele, kui oluline on reisiinfo kättesaamine nutiseadmest, et 47% jaoks on see väga oluline.
For example, respondents under 30 to 49 years of age used sites such as Tripadvisor, Booking.com and various travel blogs.
Näiteks alla 30 kuni 49 aastaste respondentide seas on sellisteks lehekülgedeks Tripadvisor, Booking.com ja reisiblogid ning vanemas vanusegrupis lisandusid sellesse loetellu reisibüroode kodulehed.
Further research of similar nature should be conducted with more respondents in order to establish a more specific picture.
Täpsemate uuringutulemuste saamiseks peaks kordusküsitlusel suurendama respondentide arvu
The author formulated this question because she is fascinated with the correlation between social media content (images, videos) and travel choices made by the tourist.
Antud küsimuseni viis autori soov teada saada, kuidas sotsiaalmeedias jagatav sisu (pildid, videod) mõjutab turisti valikute tegemisel.
Tourists are more susceptible to information found on pages with user generated content.
Valikute tegemisel mõjutavad turiste kõige enam sellised leheküljed, kus sisuloojateks on kasutajad.
During recent years, the number of cows in Estonia has fallen below 100 000, resulting in a gradual decrease in milk production as well.
Viimastel aastatel on lehmade arv Eestis vähenenud alla 100 000 isendi, mille tulemusena on hakanud langema ka piimatoodang.
The main trading partners within the European Union were Lithuania, Finland, Latvia, and Italy; out of the third countries, the majority of dairy products were exported to Russia.
EL-i riikidest olid peamisteks piimatoodete kaubanduspartneriteks Leedu, Soome, Läti ja Itaalia; kolmandatest riikidest moodustas enamuse piimatoodete eksport Venemaale.
In terms of its monetary value, the dairy industry has increased its proportion in both the manufacturing and the food industry in 2010; however, during the entire period under observation (2005-2010), the proportion has decreased.
Piimatööstuse osakaal on 2010. aastal töötlevas tööstuses ja toiduainetööstuses väärtuseliselt tõusnud, kuid kogu vaadeldava perioodi jooksul (2005-2010) langenud.
Members of the European Union constitute 2/3 of Estonia’s foreign trading partners in terms of dairy products, whereas 1/3 is held by third countries.
Eesti piimatoodete väliskaubanduspartneritest moodustavad 2/3 EL-i riigid ning 1/3 kolmandad riigid.
Therefore, the dairy industry has an important role to play in providing the sustainable development of the Estonian economy.
Seega on piimatööstusel täita tähtis roll Eesti majanduse jätkusuutlikkuse tagamisel.
Estonia’s foreign trade balance of dairy products is positive due to an increase in the export of dairy products in recent years, which, in turn, has been influenced by the rising prices of dairy products in the global market.
Eesti piimatoodete väliskaubandusbilanss on positiivne, mida on suurendanud viimastel aastatel piimatoodete ekspordi väärtuse kasv seoses piimatoodete hindade tõusuga maailmaturul.
In 2011, the most important export goods in terms of monetary value were cheese, curd, and non-concentrated dairy products.
Tähtsamad ekspordiartiklid rahalises väärtuses 2011. aastal olid juust ja kohupiim ning kontsentreerimata piimatooted.
This is also the case with the proportion of dairy products in the export of the manufacturing as well as the food industry.
Sama on toimunud piimatoodete osakaaluga töötleva tööstuse toodangu ekspordis ja piimatoodete osakaaluga toiduainete ekspordis.
The purchase prices of milk have currently reached their absolute peak.
Hetkel on piima kokkuostuhinnad tõusnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele.
Milk produced in Estonia conforms to the requirements by the European Union almost entirely; the purchase prices of milk have increased during the observed period of time, yet in a relatively unstable manner.
Kogu Eestis toodetud piim vastab praktiliselt tervenisti EL-i nõuetele, piima kokkuostuhinnad on perioodil 2003-2011 kokkuvõttes tõusnud, kuid seda suhteliselt ebastabiilselt.
The aim of the present MA thesis is to estimate the competitiveness of Estonian dairy products in the European Union during the years 2000-2011 using revealed comparative advantage.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli hinnata Eesti piimatoodete konkurentsivõimet ilmutatud suhtelise eelise meetodil Euroopa Liidus aastatel 2000-2011.
Estonia’s competitiveness has substantially increased in the production of milk and cream, yogurt, ice cream, whey and grated cheese.
Eesti konkurentsivõime on oluliselt suurenenud piima ja koore, jogurtite, jäätiste, vadaku ja riivjuustude tootmisel.
Furthermore, active support should be provided for the industry, because dairy processing is currently one of the most internationally competitive spheres of the Estonian food industry
Eesti riigil peab olema selge nägemus piimandussektori tulevikust, sest piimatöötlemine on hetkel Eesti toiduainetööstuses rahvusvaheliselt üks konkurentsivõimelisemaid valdkondi.
Estimating the competitiveness of the Estonian dairy industry using revealed comparative advantage
Eesti piimatoodete konkurentsivõime hindamine ilmutatud suhtelise eelise meetodil
In 2010, the most important dairy products in terms of the production amount were milk, yogurt, and cheese.
Koguseliselt tähtsamateks toodetavateks piimatoodeteks olid 2010. aastal joogipiim, jogurt ja juust.
The export quantity of other dairy products has roughly remained the same.
Ka koguseliselt eksporditi kõige enam konsentreerimata piimatooteid, teiste piimatoodete osas on ekspordimahud püsinud enam-vähem samal tasemel.
The thesis presents the hypothesis that dairy processing within Estonian food industry is an internationally competitive sphere.
Uurimistöö alguses püstitatud hüpotees, et piimatöötlemine on Eesti toiduainetööstuses rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline valdkond, leidis kinnitust töö analüütilises osas.