natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results showed that the highest total yield, bulb mass and commercial yield were all treatments of the 'Ziemiai' variety.
Tulemustest selgus, et kõige suurem kogusaak, liitsibula mass ja kaubanduslik saak oli sordi ’Ziemiai’ kõikidel väetusvariantidel.
The aim of this study was to identify the use of controlled release fertilizer impact on yield and quality of garlic.
Töö eesmärgiks oli selgitada kontrollitud lahustuvusega väetise mõju küüslaugu saagikusele ja saagi kvaliteedile.
The smallest total yield, bulb mass and commercial yield were treatment Mivena of the 'Liubasha' variety.
Kõige väiksem kogusaak, liitsibula mass ja kaubanduslik saak oli väetusvariandil Mivena sordil ’Liubasha’.
The yield parameters were studied and the composition of the mineral elements of the garlic leaves and the bulb.
Uuriti saagikuse parameetreid ning küüslaugu lehtede ning liitsibula mineraalelementide koostist.
The experiment was designed as a randomized block of four replicates and four fertilizer treatments - two commonly used compound fertilizers and controlled released fertilizer Mivena Field-Cote CRF 30+14+4+2MgO+Te.
Kolmanda väetusvariandina oli kasutused kontrollitud lahustuvusega väetis Mivena Field-Cote CRF 30+14+4+2MgO+Te.
Influence of controlled release fertilizer on yield and quality of garlic (Allium sativum L.)
Kontrollitud lahustuvusega väetise mõju küüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele ja saagi kvaliteedile
In this trial there was under observation two most commonly grown varieties of garlic - 'Ziemiai' and 'Liubasha'.
Põldkatse viidi läbi Tartus Rõhu Katsejaamas, kus vaatluse all oli kaks põhilist Eestis kasvatatavat iseputkuvat taliküüslaugu sorti ’Ziemiai’ ja ’Liubasha’.
Today, waste management and waste sorting are becoming increasingly important.
Jäätmekäitlus ja jäätmete sorteerimine muutuvad tänapäeval järjest olulisemaks.
The study could be developed using in-depth interviews or focus group interviews.
Uurimust saaks arendada, kasutades süvaintervjuusid või fookusgrupi intervjuusid.
In addition, the results of this research specify the vision of residents regarding the waste problems in Põltsamaa rural municipality and the possible solutions to the problems, which makes it possible for the municipality to know the main concerns and to make changes in the promotion of the waste management in the region.
Antud töö tulemused kirjeldavad ka elanike nägemust Põltsamaa valla jäätmeprobleemidest ning probleemide võimalikke lahendusi, tänu millele on omavalitsusel võimalik saada teada põhilisi murekohti ning vastavalt sellele teha ka muudatusi piirkonna jäätmemajanduse edendamisel.
The responses were analysed using a deductive method, where study is performed from general to single.
Saadud vastuseid analüüsiti kasutades deduktiivset meetodit ehk liiguti üldiselt üksikule.
It turned out that waste sorting habits of comparable groups are influenced by different barriers.
Tuli välja, et võrreldavate gruppide jäätmete sorteerimise harjumustele avaldavad mõju erinevad takistavad tegurid.
The goal of the study is to evaluate the differences in the sorting habits of people living in different types of housing and the factors influencing these habits in Põltsamaa parish.
Uurimuse eesmärk on hinnata, millised on erinevates elamu tüüpides elavate inimeste sorteerimise harjumuste erisused ja neid harjumusi mõjutavad tegurid Põltsamaa vallas.
In the research analysis, it was observed that the type of dwelling has a certain effect on municipal waste sorting habits.
Töö analüüsis täheldati, et elamu tüübil on teatav mõju olmejäätmete sorteerimise harjumustele.
Municipal waste sorting habits of inhabitants in Põltsamaa parish
Põltsamaa valla elanike olmejäätmete sorteerimise harjumused
The factors contributing to the separation of waste are the conditions of residential dwelling for the residents of rural private house; the possibility of composting for residents of private house in the city; the location of containers suitable for apartment residents in the countryside and the lower costs due to the sorting; and, for city apartment residents, the suitable container locations.
Jäätmete eraldamist soodustavaks teguriks on eramaja elanikele maal elamu tingimused, eramaja elanikele linnas kompostimise võimaluse olemasolu, korterielanikele maal sobilik konteinerite asukoht ning sorteerimisest tulenevalt väiksemad kulud ja korterielanikele linnas samuti sobilikud konteinerite asukohad.
Waste sorting habits in other groups covered by the survey differ most among residents of the city apartments – proportionally, city residents separate the least municipal waste compared to all the respondents.
Teistest vaadeldavatest gruppidest erinevad sorteerimise harjumused enim korterielanikel linnas – sealsed inimesed eraldavad olmejäätmeid kõikidest vastanutest proportsionaalselt kõige vähem.
To achieve the goal, a cross-sectional study was carried out to identify the people living in different types of housing and their waste sorting habits.
Töö eesmärgi saavutamiseks kasutati läbilõikeuuringut, mille puhul selgitati välja erinevates elamu tüüpides elavad inimesed ning nende jäätmete sorteerimise harjumused.
The major impact on inhabitants of rural private residence is caused by disadvantageous location of containers; inhabitants of city private residence are most affected by full containers; rural apartment residents are affected by residential conditions and lack of composting opportunity; and city apartment residents also experience lack of composting opportunity.
Eramaja elanikele maal avaldavad enim mõju ebasoodsad konteinerite asukohad, eramaja elanikele linnas täis konteinerid, korterielanikele maal elamu tingimused ning kompostimise võimaluse puudumine ja korterielanikele linnas samuti kompostimise võimaluse puudumine.
The questionnaire was answered by 71 inhabitants of Põltsamaa rural municipality who were divided into four groups according to the types of their housing.
Töös kasutati kvantitatiivset uurimismeetodit ning andmete kogumiseks viidi läbi struktureeritud küsitlus, millele vastas 71 Põltsamaa valla elanikku, kes jagati vastavalt elamu tüüpidele nelja gruppi.
Waste sorting habits of urban apartment residents differ most from the sorting habits of other investigated groups.
Enim erinevad teistest uuritavate gruppide sorteerimise harjumustest linnapiirkonna korterielanike jäätmete sorteerimise harjumused.
The habits of municipal waste sorting in the other three groups were pretty similar.
Ülejäänud kolme uuritava grupi olmejäätmete sorteerimise harjumused pigem sarnanesid omavahel.
In the future that kind of approach would better prevent situations like this better.
Selline lähenemine hoiaks edaspidi ära sarnaste olukordade tekkimise.
In the future conservationist should pay more attention to negotiating with people, before undertaking major changes.
Tulevikus tuleks kindlasti rohkem pöörata tähelepanu inimestega läbirääkimisele, enne kui hakatakse suuremaid muudatusi ette võtma.
In order to achieve that the author of this study conducted 13 half-structured interviews with Tõhela-Ermistu nature area enterprisers, land owners and people who were some other way connected to this area.
Töö eesmärgi saavutamiseks viis autor läbi 13 poolstruktureeritud intervjuud Tõhela-Ermistu loodusalal tegutsevate ettevõtjate, maaomanike või muul moel selle piirkonnaga seotud inimestega.
Conservation often causes a lot of negative repercussion.
Looduskaitse tekitab sageli inimeste seas palju negatiivset vastukaja.
The objectives of formating Tõhela-Ermistu nature reserve, conservation management and opposition from local residents
Tõhela-Ermistu looduskaitseala moodustamise eesmärgid, kaitsekorraldus ja kohalike elanike vastuseis
It was noted that many protected species, which they used to justify the creation of the nature reserve, are unknown.
Toodi ka välja, et paljud looduskaitsealused liigid, millega looduskaitseala loomist põhjendati, on tundmatud.
The aim of this bachelor’s thesis is to bring out main nature values of the Tõhela-Ermistu nature area and to identify why local people were against creating Tõhela-Ermistu nature reserve instead of the Tõhela-Ermistu nature area.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on välja tuua Tõhela-Ermistu loodusalal olevad põhilised loodusväärtused ja välja selgitada, miks tekitas kohalikes elanikes palju vastuseisu Tõhela-Ermistu loodusala asemel moodustatav Tõhela-Ermistu looduskaitseala.
That is often caused by lack of communication between conservationists and common people, but there are some other reasons as well.
Negatiivne vastukaja on tingitud tihti nii vähesest suhtlusest looduskaitsjate ja tavainimeste vahel kui ka muudest põhjustest.
In addition, conservationist should introduce more protected species to the people, which are occurring in the protection area, so they will get a better idea, what is the purpose of the nature reserve.
Samuti võiksid looduskaitsjad inimestele looduskaitsealuseid liike rohkem tutvustada, et inimestel tekiks parem arusaam, mida looduskaitsealal soovitakse kaitsta.
The resentment was rather caused by the lack of negotiation and unconvincing justification for the need of nature reserve with a stricter protection regime.
Selgus, et inimesed ei olnud otseselt looduskaitseala vastu, pigem tekitas pahameelt vähene läbirääkimine ja väheveenvad põhjendused loodava rangema kaitserežiimiga looduskaitseala vajalikkuse kohta.
In case this project will be carried out the urban situation in this district will be improved adding value to whole Tartu in general.
Projekteeritu elluviimisel paraneb linnaehituslik situatsioon antud piirkonnas oluliselt ja see lisab väärtust Tartu linnale üldisemalt.
Railway barrier as we know it today will be turned into organic part of city structure attributing it with added value.
Hetkel barjäärina mõjuv raudtee muutub linnaruumi orgaaniliseks osaks, andes sellele vastupidiselt eelnenud funktsioonile lisaväärtust.
Pathways going through the area improve pedestrian mobility and flexibility, well organized and maintained environment will minimize risk of crime.
Ala läbivad jalgteed parandavad jalakäijate liikumisvõimalusi, korrastatud keskkond vähendab kuritegevuse riske.
This project has more conceptual approach to surrounding urban situation, organically fitting planned area to already actual operating urban space.
Töö autor valis ülesande lahendamiseks kontseptuaalsema tee, arvestades planeeringu koostamisel ümbritseva linnakeskkonnaga, sobitades planeeritava orgaaniliselt juba toimivasse linnaruumi.
This project follows the legend that cargo trains and dedicated rail lines have been taken out of the city.
Planeering on rajatud ideele, kus kaubarongide depoo ja sellega seotud raudteeharud on linnast välja viidud.
Tree rows bordering existing streets have been preserved and filled in with same species of trees if needed.
Olemasolevate tänavate ääres on säilitatud olemasolevad puud ja vajadusel on puuderidu täiendatud, arvestades sealset liigilist koosseisu.
New trees have been planned to fringe new road corridors and tree clusters to shape future appearance of house yards.
Planeeritud on rajada uusi puuderidu uute teede servadesse ja vabakujulisi puude istutusi elamuhoovidesse.
Small apartment houses have been planned to border Raudtee street neighbouring Tamme stadium.
Raudtee tänava äärde on planeeritud avarad kortermajad, mis hakkavad ilmestama tänavaruumi Tamme staadioni vastas.
Modern rail transportation has come a long way since these old regulations were set and maybe it’s time to update our visions and restructure them to our actual needs for the future.
Uute rööbastransporditehnoloogiate arenguga seoses on mõistlik üle vaadata vanad raudteenormid, luua uued visioonid ja olemasolev infrastruktuur restruktureerida tänapäevastele lahendustele vastavaks.
So there will be business front at the edge of Riia street.
Riia tänava äärde tekib ärihoonete front loogilise jätkuna kesklinnasuunal asuvatele ärihoonetele.
This Bachelor project is based on the initial task by Landscape architecture department of Estonian University of Life Science.
Käesolev bakalaureusetöö on valminud Eesti Maaülikooli Maastikuarhitektuuri osakonna poolt koostatud lähteülesande põhjal Tartus Raudtee, Kastani ja Riia tänava vahelisele alale.
Light-train system has been developed within Tartu parish to connect nearby towns and project area has one section of that rail section.
Tartu lähivaldade vahel arendatakse välja nn Tram-Train (Light-Train) liinide võrk, mille osaks saab olema ka planeeritud alale jääv raudteelõik.
New tram-trains are quite quiet and urban-friendly, allowing losing wide restriction zones freeing land to plan and build on it. To find new land use functions for undeveloped space, surrounding areas have been analysed from the perspective of pedestrians, light traffic, roads, spatial layout of buildings and land use.
Raudtee kaitsevööndi alt vabanenud tühermaale uute funktsioonide leidmiseks on analüüsitud ümbritsevate alade maakasutust ja hoonestuse mahulist struktuuri ning sõidukite ja jalakäijate (sh jalgratturite) liikumisteid ja võimalusi eelkõige kergliikluse sujuvuse parendamiseks.
At North-East from the rail lines there will be private housing area with access road that starts from Tamme street at Kauburi centre and goes to Sõbra centre to meet Väike kaar street.
Raudteekoridorist kesklinna poole on planeeritud ühe kuni kahe pereelamutega ala koos juurdepääsuteega, mis kulgeb Kauburi keskusest Sõbra keskuseni.
At the equilibrium of pendulum there is public park – Birch park that have been designed somewhat extravagantly yet interestingly, offering some organic landforms and some corners to wide range of user and age groups.
Ala keskossa on planeeritud avalik haljasala, Kase park, mis köidab oma huvitava maastikuarhitektuurse lahendusega.
Kauburi at the one max point of pendulum and Sõbra at the other max point of pendulum which both have tram-train stations included.
Analüüsi tulemusena on planeeritud kaks keskuse ala juba olemasolevate keskuste kohale või lähedusse (Kauburi keskus ja Sõbra keskus), kuhu on ühtlasi ette nähtud trammipeatused.
Overall planting plan with trees have been developed for entire area.
Kogu territooriumil on lahendatud kõrghaljastuse põhimõtteline paiknemine.
In the future these results could be used in biological control, but first specific substances with inhibitory effect should be established.
Tulevikus saaks antud tulemusi rakendada bioloogilises tõrjes, kuid esmalt tuleks tuvastada spetsiifilised ained, mis omavad inhibeerivat efekti.
The most inhibited pathogen was Lophodermium seditiosum, antagonism percent with different endophytes was 19,4 – 44,1 %.
Kõige enam inhibeeriti kasvu Lophodermium seditiosumi puhul, antagonismi protsent oli erinevate endofüütide puhul 19,4-44,1%.
Endophytes used are from Estonia, Nigeria and French Guyana.
Uuritavad endofüüdid on pärit Eestist, Nigeeriast ja Prantsuse Gujaanast.
All together 56 endophytes were used in this reasearch.
Kokku kasutati töös 56 endofüüti.
Antimicrobial properties of endophytic fungi
Endofüütsete seente antimikroobsed omadused
After that trees should be infected with the most effective endophytes.
Seejärel saaks looduses nakatada puid kõige efektiivsemate endofüütidega.
Bacteria used in this research were Staphylococcus aureus, Escherichia coli and Proteus vulgaris.
Bakteritest kasutati Staphylococcus aureus, Escherichia coli ja Proteus vulgaris´t.
Among their metabolic products there could be new substances that have antibiotic or antifungal properties and have potential for biological control.
Nende ainevahetusproduktidest võib leida uusi aineid, mis on antibiootiliste või antifungaalsete omadustega ning omavad potentsiaali bioloogilises tõrjes.
Also, increasing spread of forest pathogens have been accociated with the changes in the climate.
Samuti on kliimamuutusi seostatud suureneva metsapatogeenide levikuga.
An overview of literature used and pathogens is given.
Töös antakse ülevaade teemaga seonduvast kirjandusest ja patogeenidest.
Drug resistance of the human pathogens is an increasing problem in the world.
Maailmas on üha suuremaks probleemiks inimese haigustekitajate ravimiresistentsus.
The aim of this research was to investigate antimicrobial properties of selected endophytic fungi in regards to bacteria and wood decaying fungi.
Töö eesmärgiks oli uurida valitud endofüütsete seente antimikroobseid omadusi bakterite ja puitu kahjustavatate seente suhtes.
Effect on yeast fungus Candida albicans was also investigated.
Lisaks uuriti mõju pärmseenele Candida albicans.
There were two methods used: liquid filtrates were used to investigate the impact against S. aureus, E. coli, C. albicans and dual culture method to detect inhibitory efect of endophytes on P.vulgaris and wood decaying fungi.
Uurimustöös kasutati kahte eri metoodikat: endofüütide vedelfiltraate kasutati S. aureus, E. coli, C. albicans vastase mõju uurimisel ning kaksikkultuurimeetodi kaudu tuvastati endofüütide inhibeeriv mõju P. vulgaris ja puitu lagundavate seente puhul.
As a result of this research, one endophyte that inhibited E.coli in human pathogen survey was found.
Uurimusliku töö tulemusena leiti üks endofüüt, mis inimpatogeenide uuringus inhibeeris E. coli kasvu.
Heterobasidion annosum (fruiting bodies pure cultures from spruce and pine), Diplodia sapinea, Fomes fomentarius, Fomitopsis pinicola, Piptoporus betulinus ja Lophodermium seditiosum were the used forest pathogens.
Metsapatogeenidest tehti katseid Heterobasidion annosum (nii männilt kui kuuselt pärit viljakehade puhaskultuurid), Diplodia sapinea, Fomes fomentarius, Fomitopsis pinicola, Piptoporus betulinus ja Lophodermium seditiosum´iga.
In the survey of P.vulgaris, 15 endophytes inhibited the pathogen.
P. vulgaris katses oli patogeeni kasvu pidurdavaid endofüüte 15.
In the study with wood decaying fungi, endophytes inhibited from Estonia showed better results.
Puitu lagundavate seente uuringus andsid Eesti taimedest isoleeritud endofüüdid troopika omadest paremaid tulemusi.
In conclusion of this study, endophytic fungi were more efficient against P.vulgaris and wood decaying fungi.
Antud uuringust võib järeldada, et endofüütsed seened olid efektiivsemad P. vulgaris ja puitu lagundavate seente tõrjes.
Endophytic fungi - fungi that exist between plant tissues and do not cause disease to the host, have great potential in this area.
Selles vallas omavad potentsiaali endofüütsed seened – seened, kes elavad taimekudede vahel ja ei põhjusta peremeestaimedel enamasti haigusnähtusid.
In Estonia, urban design and quality does not get enough attention and because of that, the overall value of urban space is not good enough.
Eestis pannakse avalike alade kujundamisele ja kvaliteedile vähe rõhku ning selle tulemusena langeb linnaruumi üldine väärtus.
In stage four, stages one and three were combined in order to work out the design criteria.
Neljandas etapis kombineeriti esimene ja kolmas etapp ning töötati välja disainikriteeriumid.
But yet, it can be said that design criteria can simplify the design process and help to focus on aspects that are important in providing a good public space.
Samas saab väita, et kriteeriumite abil on lihtsustatud lahenduse väljatöötamine ning see aitab keskenduda teemadele, mis on olulised avaliku ruumi kvaliteedi tõstmisele.
Hypothesis that has been stated is that quality of the public space can be improved by studying peoples’ needs along with the usage of space and elaborate solutions and conditions according to that.
Töös püstitatud hüpoteesiks on, et avaliku ruumi kvaliteeti on võimalik parandada, kui uurida inimeste vajadusi ja ruumikasutust ning sellest lähtuvalt töötada välja lahendused, mis loovad vastavad tingimused.
This thesis can be used as a guideline for real life projects of urban design.
Antud tööd on võimalik kasutada reaalsete linnaruumi disaini puudutavate projektlahenduste väljatöötamisel abimaterjalina
Data for the research was collected through observations, map analyses, computerbased simulations and information studies about the area.
Töö käigus kogutud andmed on saadud vaatluste, kaardi- ja kohakasutusanalüüside, arvutisimulatsioonide koostamise ning projektala puudutava informatsiooni läbitöötamise teel.
Phase five was a design approach based on the design criteria.
Viies etapp seisnes disainlahenduse väljatöötamises vastavalt kriteeriumitele.
Ascertaining and Testing the Quality Criteria for an Attractive Public Space at Pärnu Riverside
Atraktiivse linnaruumi kujunduskriteeriumite väljaselgitamine ja katsetamine Pärnu kesklinna jõeäärses piirkonnas
From this thesis, it came out that implementing the whole design criteria might become problematic because of the conflicts between different aspects that may appear.
Töö käigus selgus, et kõiki väljatöötatud meetmeid on keeruline koos kasutada, sest tihti satuvad kriteeriumid omavahel konflikti.
The sixth phase was about design evaluation by the third party who gave feedback for the project.
Kuuendas etapis hinnati disainlahendus spetsialistide poolt, kes andsid tagasiside tehtud töö kohta.
The aim of the thesis is to work out the design criteria that could increase the quality of public space.
Antud töö eesmärgiks on töötada välja kvaliteedikriteeriumid avaliku ala kvaliteedi ja kasutusaktiivsuse tõstmiseks.
Briquetting Technologies and Standards for Solid Biofuels
Birketeerimise tehnoloogiad ja tahkete biokütuste standardid
Depending on the material used for briquetting, different pretreatment processes are used to produdce homogenous and high-quality briquettes.
Katsetes kasutatud materjalidest pressitud briketid sobivad tavatarbijale kasutamiseks nii pliidi kui ka ahju kütmiseks.
The research also gives an overview of the standards for solid biofuels used in Estonia and describes the methods for determining briquettes’ parameters, such as ash content, total moisture, bulk density, mechanical durability and calorific value according to these standards.
Vastavalt standardites EVS-EN15210-2:2010 ja EVS-EN 15103:2010 esitatud tingimustele on valminud ka mehaanilise vastupidavuse katsestendi ja puistetiheduse määramise konteineri eskiisjoonised.
The experimental briquettes were analyzed as potential alternative fuel to fossil fuels.
Töös on käsitletud erinevaid tehnoloogiaid muundamaks tootmises tekkivaid jäätmeid kasutuskõlbulikuks kütuseks tavatarbijatele.
The purpose of this research paper is to analyse advantages and disadvantages of different briquetting technologies.
Samas oleks briketeerimine erinevate tööstusjääkide kütuseks väärindamisel küllalt perspektiivikas, mistõttu tasuks edasistes uuringutes kindlasti keskenduda ka briketeerimisele, kui ühele tööstusjääkide utiliseerimise võimalusele.
Growth of Perch (Perca fluviatilis L.) in small Estonian lakes
Ahvena ( Perca fluviatilis L.) kasvust Eesti väikejärvedes
From 462 opercular bones 339 were females and 122 were males.
Käesoleva töö raames mõõdeti kokku pikkuse tagasiarvutamiseks kindlal aastal 462 ahvena kaaneluud, kellest 339 olid emased ning 122 isased.
My work revealed following results:  At the end of the first year of life the average lenght of perch in small Estonian inland lakes was 5.8 cm, average length after two years was 9,3 cm, after three years, 12,5 cm, and later on the growth rate decreased annually by few millimeters.
Töö tulemusena selgus, et  Esimese eluaasta lõpuks kasvab ahven Eesti väikejärvede valimis hinnanguliselt keskmiselt 5,8 cm pikkuseks, järgmisel aastal lisandub pikkusele keskmiselt 3,5 cm, kolmandal 3,2 cm ning igal järgneval aastal veel paari millimeetri võrra vähem.
The fact that the nature of the waterbody influences the growth of individuals has also been mentioned by other authors ( Ristkok, 1974; Tolonen, 2003; Horppila et.al., 2010, Estlander et.al., 2010).
Kokkuvõtlikult võib uuritud materjali põhjal järeldada, et ahvenate kasv Eesti väikejärvedes sõltub nii liigisisesest ja liikidevahelisest konkurentsist, mille olulisust on mainitud ka kirjanduses (Horppila et.al., 2010; Frankiewicz, 2012), kui ka konkreetse järve iseärasutest tingitud teguritest, mille olulisust on samuti varasemate kirjandusallikate põhjal mainitud (Ristkok, 1974; Tolonen, 2003; Horppila et.al., 2010, Estlander et.al., 2010).