natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It must still be acknowledged, however, that currently mixing first generation bioethanol or biodiesel with fossil gasoline or diesel is the simplest way of contributing to fulfilment of the aims set by the European Union directive 2009/28/EU.
Samas tuleb aga tunnistada ka seda, et teatud vahekorras bensiini või diislikütuse segamine biokütusega on praegusel ajal transpordisektoris lihtsaim moodus andmaks panust EL direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud taastuvenergia osakaalu puudutavate eesmärkide täitmisse.
Therefore, furthering the use of biofuels would require additional governmental support and application of biofuel support measures.
Seega on biokütuste kasutamise edendamiseks autotranspordis vajalik riigipoolse toetuse olemasolu ja täiendavate meetmete rakendamine.
Therefore, to conclude, although using first generation biofuels would help reduce the dependency on imported fossil fuels, it is the opinion of the author that use of bioethanol and biodiesel should be promoted only in the case of successful development of second generation biofuels.
Kokkuvõttes võib öelda, et kuigi biokütuste kasutusele võtmine võimaldaks ühelt poolt vähendada sõltuvust kütuse impordist, on autor siiski seisukohal, et bioetanooli ja -diisli kasutamist tuleks propageerida eelkõige teise põlvkonna biokütuste väljaarendamisel.
The objective of the Bachelor’s thesis was firstly, to investigate what are the main advantages and disadvantages of readily available first generation bioethanol and biodiesel, and secondly to analyse the efficiency of using first generation bioethanol and biodiesel in automotive transportation on the basis of Tartu inner city bus transportation.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida praegusel ajal kättesaadavate esimese põlvkonna biokütuste eeliseid ja puuduseid naftast toodetavate kütustega võrreldes ning analüüsida esimese põlvkonna bioetanooli ja -diisli kasutamise efektiivsust Eesti autotranspordis Tartu linnaliini busside näitel.
Based on the analysis of different literature sources it can be said that the greatest advantage of first generation biofuels in comparison to fossil fuels is their biological and therefore renewable origin; their main disadvantage, however, is that they are primarily produced from food crops.
Kirjandusanalüüs näitas, et esimese põlvkonna biokütuste suurimaks eeliseks fossiilkütustega võrreldes võib pidada nende bioloogilist päritolu ehk taastuvatest ressurssidest tootmist, peamiseks puuduseks aga konkureerimist toiduainetööstusega.
Use of biofuels in automotive transportation in Estonia is currently still in a developing stage and deficiency of considerable market can presently be considered as the biggest issue.
Eestis, tuleb tõdeda, on biokütuste kasutamine mootorikütusena praegu alles rakendusjärgus ning üheks suurimaks biokütuste autotranspordis kasutamiselevõttu piiravaks asjaoluks võib pidada arvestatava nõudluse puudumist.
The analysis of the efficiency of using first generation bioethanol and biodiesel instead of fossil diesel in Tartu inner city bus transportation showed that fuel consumption would in the case of bioethanol be increased by 70% and in the case of biodiesel by 9%.
Tartu linna liinivedu teostavate busside biokütustele üleviimise analüüs näitas, et bioetanooli kasutamisel suureneksid kütusekulud diislikütuse kasutamisega võrreldes 70% võrra, samal ajal kui biodiisliga kaasneks vaid 9%-line kütusetarbe kasv.
So far, exemption from excise has been applied in Estonia to promote using biofuels in the transportation sector; this measure, however, proved to be inefficient in terms of achieving the goals set by the government.
Biokütuste osatähtsuse tõstmiseks on Eestis rakendatud aktsiisivabastuse meedet, mis andis küll tõuke mitmete biokütust tootvate ettevõtete tegevuse alustamiseks, kuid riiklikke biokütuste kasutuselevõttu puudutavaid eesmärke silmas pidades osutus siiski ebaefektiivseks.
Hence, making it seem more rational to substitute fossil diesel with biodiesel.
Seetõttu tulekski autori hinnangul bioetanoolile eelistada pigem biodiislit.
Programming applications for I&T Metal OÜ CNC Machining Centers
Programmrakendused I&T Metall OÜ APJ tööpinkidele
Programming applications have been made to help speed up a production of I&T Metall milling factory.
Käesolevas töös on loodud makroprogrammeerimise rakendused ettevõte I&T Metall OÜ vertikaalsete töötlemise keskuste jaoks.
Macroprograms are described very specificaly, how they work and what kind of problems may occur during use of them.
Rakendusi on võimalik edasi arendada ja kohandada vastavalt spetsiifilistele ülesannetele ning tulevikus lahendamist vajavatele probleemidele.
An introduction about macroprograms and how they make programmers and operators life easyer and faster is given.
Väljatöötatud rakendused lihtsustavad tööpingi operaatori tööde juhtprogrammide koostamisel ja tööpingi seadistamisel.
In addition, reparcelling benefits to farmers whose land has been fragmented.
Lisaks on ümberkruntimisest kasu neile põllumajandustootjatele, kelle maad on killustatud.
Land is a finite resource and ensuring sustainable development, it is important that the resources are used wisely.
Maa on piiratud ressurss ja jätkusuutliku arengu tagamisel on oluline, et seda ressurssi kasutatakse otstarbekalt.
This paper explains why reallotment is necessary, and briefly describes why it is used in the Western as well as in other Eastern and Central European countries.
Käesolevas töös on selgitatud, miks ümberkruntimine on vajalik ning lühidalt on kirjeldatud, miks seda kasutatakse teistes nii Lääne- kui ka Ida- ja Kesk-Euroopa riikides.
Germany has been chosen mainly because Estonian legal system is largely based on German law.
Saksamaa on valitud peamiselt sellepärast, et Eesti õigussüsteem baseerub paljuski Saksamaa seadusandlusele.
There are parcels of land in Estonia, that due to their shape and fragmentation and a number of other factors (such as lack of access) slow down landowners economic activity.
Eestis on maatükke, mis oma kuju ja killustatuse ning mitmete teiste asjaolude (nt juurdepääsu puudumine) poolest on maaomanike majanduslikule tegevusele takistavaks faktoriks.
Landuse is, however, carried out by a sworn land surveyor or person with a corresponding license, which is often a case of one specialist.
Maakorralduse läbiviijaks on aga vannutatud maamõõtja või vastavat litsentsi omav isik, mistõttu on tihti tegu ühe spetsialistiga.
In case of more specific issues, the lecture materials and manuscripts of professional professors have been used.
Spetsiifilisemate küsimuste käsitlemisel on kasutatud erialaste professorite loengumaterjale ja käsikirju.
Realllotment can be beneficial in Estonia already in short term, because of a large-scale construction of the Rail Baltic project.
Eestil võib ümberkruntimisest kasu olla juba lähiajal, kuna valmimas on suuremahuline projekt Rail Balticu rajamiseks.
Consequently, the question arises whether the regulations of reallotment in land consolidation have bottlenecks that prevent the smooth conduct of reallotment.
Sellest tulenevalt tekib küsimus, kas maakorraldusseaduses sisalduvas ümberkruntimise regulatsioonis on kitsaskohad, mis takistavad ümberkruntimise sujuvat teostamist.
In Estonia, the approval of plans is mainly made in local government level, in Germany, it is made in the national level.
Kui Eestis on kavade kinnitamine viidud kohaliku omavalitsuse tasemele, siis Saksamaal on see riiklikul tasemel.
In case of improving and popularizing Reallotment process in Estonia, the example of Germany should be followed, where reallotment is used in case on establishment of transportation land and to make farmers work more effective.
Ümberkruntimise protsessi täiustamisel ja populariseerimisel võiks järgida Saksamaa eeskuju, kus taristuobjektide rajamisel ja põllumajandustootjate maakasutuse efektiivsemaks muutmisel ümberkruntimist kasutatakse.
In Germany reparcelling is mainly dealt with at national level, and there are institutions with many spetialist, who are engaged in the implementation of the reallotment.
Saksamaal tegeletakse ümberkruntimisega riiklikul tasandil ning on moodustatud spetsialistidest koosnevad institutsioonid, kes tegelevad ümberkruntimise elluviimisega.
In order to solve that kind of landuse problems, in other European countries, land reallotment is used.
Selliste maakasutusprobleemide lahendamiseks kasutatakse mitmetes Euroopa riikides ümberkruntimist.
5 The Estonian reallotment system was originally (1995) similar to the German system, but pretty soon after the first establishment (in 1996) big changes were made in Estonian land consolidation law.
3 Eesti ümberkruntimise süsteem oli algselt (1995) sarnane Saksamaa süsteemiga, kuid üsna varsti (1996) tehti Eesti maakorraldusseaduses muudatused vastutuse taseme osas.
More closely the regulations and processes of reallotment have been studied in both Estonia and Germany.
Lähemalt on uuritud ümberkruntimise regulatsioone ja protsesse nii Eestis kui Saksamaal.
The work is based in scientific literature, as well as both the Estonian and German legislation.
Töös on kasutatud teaduslikke kirjandusallikaid, lisaks on käsitletud nii Eesti kui Saksamaa õigusakte.
The original version of the Estonian land consolidation law (1995), the responsibility of the reallotment was at the national level, however, the regulation changed and nowadays, according the law, the reparcelling is dealt in local government level.
Ka Eestis oli algse seaduse redaktsiooni (1995) kohaselt vastutus ümberkruntimise eest riiklikul tasandil, aga regulatsiooni muudeti ning kehtiva seaduse kohaselt tegeletakse ümberkruntimisega kohaliku omavalitsuse tasemel.
Comparison Between the Regulations of Land Consolidation and Organizational Management in Germany and Estonia
Eesti ja Saksamaa ümberkruntimise regulatsioonide ja organisatsioonilise korralduse võrdlus
Estonia has implemented the land reform since the beginning of independence (1991), which has resulted land fragmentation.
Taasiseseisvumisest alates (1991) on Eestis ellu viidud maareformi, mille tulemusel on maakasutus tükeldatud.
In addition, these aspects that affect the deployment of reallotment and are the obstacles and also the factors that might be conducive to reallotment tasks are pointed out.
Lisaks on nimetatud aspekte, mis mõjutavad ümberkruntimise kasutusele võtmist Eestis ning millised on takistavad ja millised võiksid olla soodustavad tegurid ümberkruntimise toimingute juures.
Table and a diagram has been drawn up, in order to compare the reallotment process in Estonia and in Germany.
Töö lõpuosas on koostatud tabel ja skeem, kus võrreldakse ümberkruntimise protsessi Eestis ja Saksamaal.
The institutions have been shown, who are engaged in the organization and execution of procedures in reallotment.
Välja on toodud asutused, kes ümberkruntimise protseduuride läbiviimise ja korraldamisega tegelevad ning selgitatud nende asutuste ülesandeid.
The aim of this study is to compare the regulations and organizational settings of reallotment in Estonian and Germany in order to find the explanations for bottlenecks of reallotment in Estonia, from German reallotment system.
Käesoleva töö eesmärgiks on võrrelda Eesti ja Saksamaa ümberkruntimise regulatsioone ja organisatsioonilist korraldust.
The main difference lies in the fact who does what in which institution does what in this land consolidation process and which agencies lead to key decisions.
Autor on toonud välja asjaolu, et Eesti ja Saksamaa seadused ja ümberkruntimise protsess on sarnased, kuid oluline erinevus seisneb selles, kes vastavaid toiminguid ümberkruntimise protsessis läbi viib ning millised asutused langetavad olulise tähtsusega otsuseid.
Despite the fact that land consolidation law, witch also regulates land reallotment, was first established in 1995, land reallotment in Estonia is used rarely.
Eestis on ümberkruntimist pärast taasiseseisvumist kasutatud suhteliselt vähe, kuigi maakorraldusseadus, mis reguleerib ka ümberkruntimist, võeti vastu juba 1995. aastal.
Impact of fuel additive STP S54200 on diesel engine output parameters
Kütuselisandi STP S54200 mõju diiselmootori väljundparameetritele
Analysis of the results is given in the fourth chapter.
Tulemuste kontrollimiseks tuleks läbi viia korduskatseid.
The main objective of this thesis is to find out the impact of fuel additive STP S54200 on diesel engine output parameters and physicochemical characteristics.
Antud lõputöös, kus uuriti kütuselisandi STP S54200 mõju diiselmootori väljundparameetritele jõuti järgmiste tulemusteni, järeldusteni ning soovitusteni.
The first chapter discusses engine fuels and the requirements to fuels, giving also a brief overview of fuel additives .
Kõige enam leiavad kasutust diislikütus ja autobensiin, lisaks neile ka gaaskütused ja biokütused.
There are many fuel additives available on Estonian market which the vehicle owners use without realising their impact.
Kütuselisand tõstis läbipaistmatust ning ülejäänud komponentidele märgatavat mõju ei täheldatud.
The last chapter describes the projected thallus for high pressure pump testing device.
Välja tuleks töötada metoodika kütuselisandi mõju toitesüsteemi puhtuse uurimiseks.
The paper consists of five chapters.
Lisandid jagunevad individuaalseteks ja kompleksseteks.
As there are suitable facilities in engine and fuel laboratories at Estonian University of Life Sciences , it is possible to test fuel additives.
Kütuselisandi omaduste täpsemaks kontrolliks on soovitatav tõsta kütuselisandi kontsentratsiooni kütuses või viia katsed läbi teist tüüpi toitesüsteemiga mootoriga.
The third chapter specifies the testing object, testing equipment and methods, and presents the results of the research.
Hägustumispunkt ja külmfiltri ummistuspunkt on sertifikaadis märgitud temperatuuridel ning kütused on vastavuses nõuetega.
The second chapter gives information about the fuel additive STP S54200 and engine testing.
Tasuvusarvutuses selgus, et kütuselisand peab vähendama katsemootori kütuse tunnikulu 0,1464 l/h, et kasutamine oleks majanduslikult põhjendatud.
Evaluation of development investments in the Piusa Ürgoru Holiday Center
Hinnang Piusa Ürgoru puhkekompleksi arenguinvesteeringutele
Since 2007, several investments have been made to develop the holiday center:  the reconstruction of the Härmä mill into a seminar building with a modern kitchen, which diversified the services offered by the company and thanks to which the company´s frequency of attendance rose by 40%, the sustainability and competitiveness were improved;  the enlargement and renovation work in the holiday home, which enhanced its accommodation places from 9 to 23, made the rooms more comfortable and the return on accommodation higher;  the construction of a laundry room, which helps the owners of the company to save costs on washing laundry.
Kuigi 2009. aastal müügitulu majanduskriisi tõttu vähenes, võib väita, et veskihoone rekonstrueerimine aitas kaasa ka ettevõtte toimimisele majanduslikult raskel aastal, sest kuigi tulu majutuselt oli poole väiksem kui 2007. aastal, siis toitlustuselt saadi tulu 23% rohkem ning ruumide rendilt koguni 56% rohkem kui 2007. aastal, mil seminari- ning peohoonet ettevõttel polnud.
The thesis shows, that the investments made so far have fulfilled their goals, because the number of the visitors grew by 45% in the years 2007 to 2010 and the costs on laundry have decreased by an estimate of 55%.
Kui veskihoone valmimisaastat, 2008. aastat, võrrelda eelneva, 2007. aastaga, siis selgub, et tänu uuele köögile suurenesid tulud toitlustuselt 56 % võrra ning tulu ruumide rendi eest kujunes samuti võrreldud aastate suurimaks.
The Piusa Ürgoru Holiday Center has been operating since 2000.
Piusa Ürgoru puhkekompleksi tegutsemisaastast, aastast 2000, kuni 2012. aastani on tehtud ettevõttes mitmeid investeeringuid.
The factors that influence the competitiveness of recreational companies have also been brought forth.
Samuti suurenesid ka ettevõtte tulud ning kulud.
Although more visitors come more often also from autumn to spring due to the investments made, the winter still is quieter in the company and the planned investment would enhance the number of visitors in the wintertime.
Kui varasemalt käisid külastajad ettevõttes peamiselt suvel, siis seminariruum ning peosaal tõi kliente juurde ka sügisest kuni kevadeni.
The primary data was collected on the basis of an interview about the companys investments and marketing, as well as the factors influencing the competitiveness.
Investeeringute teostamise põhjused on olnud erinevad, on soovitud suurendada majutatavust ja klientide arvu ning omakorda on investeeringuid tehtud ka kulude kokkuhoidmiseks.
While the investments made have a bigger influence on the frequency of attendance in the summertime, when already a lot of people visit, the owners of the company came up with the idea of establishing pistes and installing a chairlift on the hill, to attract more visitors also in the wintertime.
Samuti soovivad ettevõtte omanikud pikendada hooaega ning meelitada kliente ettevõttesse ka talvel, seega on omanikel plaan ettevõtte maa-alal olevat nõlva ära kasutada ning ehitada sellele snowtuubirada, kus kliendid snowtuubide, mäesuuskade ning lumelaudadega sõita saaksid.
Hence the owners of the company should determine, if the investment is lucrative and when possible, establish a snowtube hill, because this would enhance the companys competitiveness even more, and in the future increase turnover and frequnecy of attendance.
Seega otsustasid Piusa Ürgoru puhkekompleksi omanikud ettevõtet järjekordselt laiendada ning rajada ettevõtte maa-alal olevale nõlvale snowtuubiraja.
The aim of this bachelor’s thesis was to give an evaluation on if and how the development investments made in the Piusa Ürgoru Holiday Center have influenced the sustainability and competitiveness of the company, and to examine if the planned investment is feasible.
Varasemate investeeringute mõju hindamiseks ettevõtte jätkusuutlikkusele ning konkurentsivõimele valiti kolm viimati teostatud investeeringut – veskihoone rekonstrueerimine, puhkemaja uuendamine ning pesumaja ehitamine.
The investments have also improved the competitiveness, because the number of accommodation places has gone up, the array of services widened thanks to catering, seminars and the festive hall.
Kõige enam on konkurentsivõime kasvule kaasa aidanud veskihoone rekonstrueerimine, sest tänu sellele laienesid ettevõttes pakutavad teenused ning see omakorda suurendas klientide külastatavust hinnanguliselt 40% ulatuses.
The homepages of the Piusa Ürgoru Holiday Center and its main competitors were also studied, to compare the company with the main competitors in the services offered and the prices.
Puhkemajapidamises on üheks olulisemaks konkurentsieeliseks toodete ja teenuste diferentseeritus ning oluline on ka, et ettevõttes aastaringi rahvast käiks.
The main question of the thesis was, whether the investments made have helped the company to achieve its goals and reach a market position.
Investeeringu teostamiseks said ettevõtte omanikud PRIA-lt toetust, võeti juurde laen ning kasutati ka omavahendeid.
The following conclusions were made based on the results of the study: 1.
Käesoleva bakalaureusetöö võib kokku võtta järgmiselt: 1.
Profitability of the maize silage production in the Estonian dairy industry
Silomaisi kasvatamise tasuvus Eesti piimakarjakasvatuses
Average starch content of barley meal is 50%, so 1,74 kg of maize silage replaces starch amount found in 1 kg of barley meal in the dairy cow ration.
Keskmine odrajahu tärklisesisaldus on 50%, mis tähendab, et kilost odrajahust saadavat tärklisekogust on võimalik lüpsilehma ratsioonis asendada 1,74 kg maisisiloga.
One kilogram of maize silage contained 287 g of starch in 2014.
2014. aasta maisisilo ühes kilos kuivaines oli 287 g tärklist.
The net value of maize silage in 2014 was 37,06 €/ton and 20,60 €/ton in 2013.
Maisisilo tootmisomahind osaühingus Voore Farm oli 2014. aastal 37,06 €/t ning 2013. aastal 20,60 €/t.
Thus the profitability of growing maize for silage production depends on the yields of plants and on the silage quality.
Silomaisi kasvatamise tasuvus oleneb lisaks maisi saagikusele veel ka toodetava silo kvaliteedist ning tärklisesisaldusest.
The aim of this bachelor thesis was to find out about profitability of maize silage production and feeding in dairy industry.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli teha kindlaks, kas silomaisi kasvatus ja maisisilo kasutamine piimalehmade söödaratsioonides on Eesti piimatootmisettevõtte jaoks majanduslikult tasuv ning otstarbekas.
The net value of one ton of maize silage was 37,06 euros in 2014 and 20,06 euros in 2013 (45% less).
2014. aastal oli maisisilo tonni omahind 37,06 eurot ning 2013. aastal oli silo omahind 20,06 eurot ehk 45,8% madalam, kui 2013. aastal, kui maisi saagikus oli kõrgem.
The second goal of the thesis was to analyze the profitability of maize silage production and use in one particular Estonian dairy company with 760 milking cows and 9,8 tons of average yearly milk production per cow.
Töö teiseks eesmärgiks oli läbi viia silomaisi kasvatamise tasuvusanalüüs osaühingu Voore Farm näitel, kus oli 2015. aasta kevadel 760 lüpsilehma.
Maize silages made in 2013 had significantly higher starch content than those produces in 2014 (average starch content was 7% higher).
2013. aasta maisisilod olid oluliselt kõrgema tärklisesisaldusega (keskmiselt 7,09% rohkem tärklist) ning seeläbi piimakarja jaoks ka kõrgema metaboliseeruva energia sisaldusega.
The cost of barley meal is 200 €/t which made feeding of 1,74 kg of maize silage 0,27 euros cheaper in 2014.
Kui arvestada, et 2014. aastal oli Eesti keskmine odrajahu hind 200 eurot tonn ning 1,74 kg maisisilo omahind osaühingus Voore Farm oli 2014. aastal 0,064 eurot, siis kilogrammi odrajahu söötmine lüpsilehmadele oleks läinud maksma 0,2 eurot ehk 0,14 eurot rohkem.
The study found out that hoof trimming done more frequently (3 times a year) has protective effect against the occurrence of sole ulcers when compared to less frequent trimming (less than 2 times per year).
Uuringu tulemusena leiti, et sagedasema sõravärkimise (kolm korda aastas) puhul oli taallahaavandite esinemine väiksem võrreldes pikema värkimisvahega (kaks korda aastas).
Sole ulcers are one of the leading non-infectious causes of lameness in cattle.
Tallahaavand on üks sagedaseim mitteinfektsioosne lonkamise põhjus veistel.
However, many other things play a part indirectly; body condition score, metabolic problems and hormones have a strong impact on formation of sole ulcers.
Kaudselt aga mõjutavad tallahaavandite teket mitmed tegurid: kehakonditsiooni indeks, metaboolsed probleemid ja hormoonid.
Treating lame cows immediately can help detecting and treating the sole ulcers in the acute phase more effectively.
Lonkavate lehmade kiire avastamine aitab leida ja ravida tallahaavandeid efektiivselt juba algstaadiumis.
It is clear, that the best plan is to prevent sole ulcers by regular hoof trimming.
Kõige lihtsam on ennetada tallahaavandite teket regulaarse sõravärkimisega.
There has been many thoughts on how to minimize the risk of sole ulceration but only a few reliable investigations have been done to this day.
Tallahaavandite esinemise vähendamisest räägitakse palju, aga uuringuid on teema kohta vähe.
This study was conducted to prove effect of more frequent trimming against sole ulcers.
Käesolev uuring on teostatud tõestamaks sagedasema sõravärkimise mõju tallahaavandite ennetamises.
The study also showed that the older the cow is, the bigger the risk of having sole ulcers is.
Lisaks selgus, et vanematel lehmadel on suurem tõenäosus tallahaavandite tekkeks.
The hooves of cows in one Estonian commercial farm were trimmed regularly with at first 6 and later 4 months between each trimming.
Alguses oli värkimisvahe kuus kuud, hiljem neli kuud.
Every hoof of every treated cow was evaluated each time.
Kogu lauda lehmade kõik jalad värgiti ja hinnati.
The effect on hoof trimming to the occurrence of sole ulcers
Sõravärkimise sageduse mõju tallahaavandite esinemisele
The direct cause for sole ulcer is pressure to the hoof.
Suurenenud surve talla all on otseseks tallahaavandite tekkepõhjuseks.