natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Design of heating, ventilation, water supply and sewerage systems for an office building
Büroohoone veevarustuse, kanalisatsiooni, kütte ning ventilatsiooni lahendused
The right parameters of the buildings inner climate are provided by designing the ventilation system.
Hoonesse projekteeritakse ventilatsioonisüsteemid, mis tagavad õige sisekliima parameetrid.
Piping is dimensioned according to the quantity of polluted water being produced in the building.
Kanalisatsioonitorustik dimensioneeritatakse reostunud veehulga järgi, mille allikaks on santehnilised seadmed.
Also there is a sewage drainage designed for the building which is connected with the Tartu city joint sewerage.
Kanalisatsiooni eesvooluks on Tartu linna ühiskanalisatsiooni torustik.
The heating system of the building is designed by using panel radiators which are dimensioned by taking account of the heat losses through the building boundaries.
Küttekehad dimensioneeritatakse vastavalt soojuskaole läbi piirdetarindi.
Piping and all other devices of the ventilation system are placed in such way that in the future it would be possible to readjust them into flat ventilation units.
Sissepuhke- ja väljatõmbe elemendid, mürasummutid ja torustiku läbimõõt dimensioneeritatakse nii, et tulevikus väikeste õhuhulkadega töötades, tagaks selline süsteem vajadusel ka korterile õige sisekliima parameetrid.
Additionally isolating an regulating valves are dimensioned taking into consideration the water consumpton in the future building.
Veevarustuse sisevõrgu hüdraulilise arvutusega määratakse toru läbimõõdud, dimensioneeritatakse sulg- ja reguleerarmatuurid arvestades arvutuslikvooluhulgad ja tarbimisrežiimi büroohoones ja planeeritavas korterelamus.
In order to find the diameter of the pipelines hydraulic calculations of the inner water network are made.
Hoonesse kavandatakse olmereovee kanalisatsioon.
This goal is furthered by the directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018.
Seda püütakse soodustada Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001, 11. detsember 2018.
One of the goals of the energy policy of the Treaty on European Union is the development of renewable energy solutions.
Euroopa Liidu toimimise lepingu üks energiapoliitika eesmärke on taastuvate energiaallikate edendamine.
The data of the energy amounts used in the cooling is taken from the statistics stored in the SCADA system of the industry from 2018 and 2019.
Energia koguste analüüsimiseks kasutati aastatel 2018 ja 2019 ettevõtte SCADA süsteemi salvestatud andmeid.
The research helps to understand the percentage of waste heat energy in the industries energy input costs, and how much of it could be potentially utilised and how big would be the saving.
Töö aitab teadvustada tööstuses eralduva heitsoojuse koguse osakaalu ettevõtete energiasisendite maksumuses ning näitab, kui suur on potentsiaalselt utiliseeritav energia kogus ning milline on võimalik kokkuhoid.
Based on the results of the study a complete solution for the reuse of waste energy can be developed in the future.
Tehtud uurimistöö tulemustele tuginedes saab tulevikus projekteerida terviklahenduse, mille alusel on võimalik ehitada töötav heitsoojusenergia utiliseerimise süsteem.
The research fixates waste heat emissions within the industry and proposes possible solutions for the utilization of the waste heat with heat pumps.
Uurimus fikseeris eralduva heitsoojusenergia koguse ettevõttes ning pakub välja lahendusi heitsoojusenergia väärindamiseks soojuspumba abil.
About half of the energy consumed by the heating and cooling sector is lost as waste heat and –cold in industrial processes.
Samuti leitakse, et suurem osa kütte- ja jahutussektorisse suunatud energiast läheb kaduma heitsoojus- ja heitjahutusenergiana, mis eraldub tööstuslikes tehnoloogilistes protsessides.
The directive admits that about half of end-user energy consumption in the European Union is by the heating and cooling sector, which, as the goal is to lower CO2 emissions in the energy sector, are crucial targets for new solutions.
Direktiivis tõdetakse, et kütte- ja jahutussektori arvele langeb umbes pool energia lõpptarbimisest Euroopa Liidus ning seetõttu peetakse seda sektorit energiasüsteemi CO2-heite vähendamisel väga tähtsaks.
Waste Heat from Autoclave Cooling Processes as an Energy Source for Heatpumps – Possible Solutions
Autoklaavide jahutusprotsessi käigus vabaneva heitsoojuse kasutamise võimalused soojuspumbaga
The goal of the given study is to analyse the possibilities of reusing waste heat in industries where autoclave cooling systems are used.
Käesoleva töö eesmärk on analüüsida autoklaave kasutava ettevõtte autoklaavidest eralduva heitsoojuse hulka ja pakkuda lahendusi selle utiliseerimiseks.
Relationship between the quantitative and qualitative assessment of naturalness was rather weak.
Looduslikkuse kvantitatiivse ja kvalitatiivse hinnangu vaheline seos oli nõrk.
The minimum and maximum values of the naturalness score are limits for the category of naturalness but, in general, these are not suitable for the differentiation of the categories.
Punktiskoori minimaalne ja maksimaalne väärtus on konkreetse kategooria piirväärtusteks, kuid üldjuhul ei ole nad iseloomulikud kategooriate eristamiseks vajaliku piiri kirjeldamisel.
The naturalness score in total was in range from -10 to 46.
Loodusväärtuse punktiskoorid saadi vahemikus -10 kuni 46.
Similar corrections were made by Diana Laarmann also on the sample plots inventoried in 2006-2007.
Samalaadse korrigeerimise tegi Diana Laarmann 2006-2007. aastal inventeeritud püsiproovitükkidel.
Adjusted scores were used in further data analysis.
Andmete analüüsis kasutati korrigeeritud punktiskoore.
The aim of this baccalaureate thesis is to systematise and analyse the collected data of the forests naturalness from the data of 628 research plots of the Estonian Network of Forest Research Plots.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on püsiproovitükkidelt kogutud metsade looduslikkuse andmete korrastamine ja analüüsimine ning materjaliks on 628 Eesti puistu kasvukäigu püsiproovitüki andmed.
The average naturalness score was 14.1 for natural forests, 13.6 for recovering forests, 7.0 for managed forests; average for all inventoried stands was 9.3 points.
Inventeeritud puistute keskmised looduslikkuse punktiskoorid jaotusid looduslikkuse kategooriate kaupa järgmiselt: looduslikul metsal 14,1; taastuval metsal 13,6; majandataval metsal 7,0; kõigil kokku 9,3.
The author of this thesis corrected the field assessment forms from 2008-2010 using individual tree measurement data and photos of sample plots.
Käesoleva töö autor korrigeeris 2008-2010. aastal inventeerijate poolt täidetud loodusväärtuse hindamise blankette, kasutades selleks proovitükkide inventeerimisandmeid (puu tasemel mõõtmisandmeid) ning proovitükkidest süstemaatiliselt tehtud fotosid.
Assessment results showed that natural forests were on 131 sample plots, recovering forests on 71 sample plots and managed forests on 426 sample plots from the total of 628 sample plots.
628 proovitükist 131 proovitükki hinnati looduslikuks metsaks, 71 proovitükki taastuvaks metsaks ning 426 majandatavaks metsaks.
Thus the corrections on 152 sample plots in average +2.6 points in total score of forest naturalness were made.
Tulemuseks oli 152 puistu loodusväärtuse hinnangu suurenemine keskmiselt 2,6 palli võrra.
Assessment of forest naturalness on the Estonian Network of Forest Research Plots
Metsade looduslikkuse hinnangud Eesti puistute kasvukäigu püsiproovitükkidel
The original method of forest naturalness assessment was elaborated during the Estonian Forest Conservation Area Network project in 1999.
Eesti Metsakaitsealade Võrgustiku projekti raames töötati 1999.a.
The method is based on scoring of quantitative and qualitative variables; the total score represents the overall naturalness value of a given area.
Tegemist on puistu kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tunnuste subjektiivse hindamisega, mille käigus saadava punktisumma abil on võimalik otsustada ala loodusväärtuse üle.
Same method was used for forest naturalness assessment on the Estonian Network of Forest Research Plots in 2006-2010.
Sama metoodika alusel on 2006-2010. aastal hinnatud puistute looduslikkust ka Eesti puistu kasvukäigu püsiproovitükkidel.
The network is more representative for commercial forests on fertile sites in Estonia.
Nimetatud püsiproovitükkide võrgustik katab hästi viljakamaid kasvukohatüüpe majandatud metsades.
The persistence of a small business in the countryside is continually an actual topic for a research.
Väikeettevõtluse püsivus maal on jätkuvalt aktuaalne uurimisteema.
In the analytical part, percentages and average scores were used.
Uuritavate andmete iseloomustamiseks kasutati analüütilises töös protsentjaotusi ja keskmisi.
The periodical surveys in Estonia track the changes in the agricultural producers' structure, explain reasons for these changes and define the evolving trends.
Põllumajandusvaldkonna perioodilised uuringud fikseerivad muutuseid põllumajandustootjate struktuuris, selgitavad välja selliste muutuste põhjusi ja määratlevad kujunevaid trende.
The land-use reduction or termination of activity was connected with an orientation to a small scale production and avoidance of risks, manager's poor health or a desire to retire, lack of descendants to take over the production, the intention to sell the land or company or to terminate the activity.
Maakasutuse vähendamise või tegevuse lõpetamisega olid seotud orienteeritus väiketootmisele ja riskidest hoidumine, juhi kehv tervis ja soov pensionile jääda, järeltuleva põlve puudumine, kavatsus müüja maa või ettevõtte ja lõpetada tegevus.
The results indicate to the continuing trend in the decrease in the number of sole-proprietors and to the importance of the educational factor in manager's professionalism.
Uurimistöö viitab jätkuvale füüsilisest isikust ettevõtjate vähenemise tendentsile ning hariduse tähtsusele juhi professionaalses tegevuses.
The production increase was encouraged by manager's orientation to a large-scale production, risk propensity, employee motivation, active policy, the enterprise being in the expansion phase of the life-cycle and affiliation to a consortium of large companies.
Tootmise laiendamist soodustasid juhi orienteeritus suurtootmisele, riskide võtmisele, töötajate motiveerimine, aktiivne tegutsemisviis, ettevõtte laienemise arengu faas ja kuuluvus suurettevõtete hulka.
The results of the analysis show that land-use is significantly affected at the manager's characteristics such as age, their health, gender, certain value judgments, assessments on the companies’ management and future plans.
Analüüsi tulemusena selgus, et maakasutust on oluliselt mõjutanud juhi parameetrite tasandil: vanus, tervis, sugu, mõned väärtushinnangud ning ettevõtte juhtimise ja tuleviku plaanide hinnangud.
The purpose of the thesis work was to find out the connections between the managers’ activities, their managerial self-assessment and future plans and the factors affecting them.
Töö eesmärk oli selgitada välja juhtide tegevuse ja nende juhtimisalase enesehinnangu ning tegevusplaanide seosed ning neid mõjutavad tegurid.
The change in the agricultural land use of the producers from 2013 to 2016 was used as the main indicator for the measurement of managerial decisions- whether the producer decreased or increased its activity or remained stable or exited from the production.
Ettevõtte tegelike tegevusotsuste näitajaks on võetud tootjate maa kasutuse muutus ajavahemikus 2013.-2016. a, mille alusel hinnati tootja tegevust – kas tootja vähendas, laiendas, lõpetas oma tegevuse või jäi selle maht samaks.
The Connection Between Agricultural Producers’ Activities with Subjective Managerial Self-Assessment and Future Plans on the Example of Producers’ Survey in 2013
Põllumajandusettevõtjate tegevuse seos nende subjektiivse enesehinnanguga juhtimisvaldkonnas ja tegevusplaanidega põllumajandustootjate 2013. a küsitluse alusel
The topic of the Master's Thesis is concerned with agricultural producers' management aspects in relation to the management's activities, plans, evaluations and value judgments on the basis of 2013 agricultural producers’ survey.
Magistritöö teema puudutab põllumajandusettevõtete juhtimist, tegelike muutuste seoseid plaanidega, hinnangutega ja väärtushinnangutega põllumajandustootjate 2013. a küsitluse alusel.
Whether the manager had higher education and specialized agricultural education, also had impact on their assessments on the management and on their assessment on their own agricultural knowledge and skills.
Kõrg- ja erialahariduse olemasolu mõjutas oluliselt juhtide hinnanguid ettevõtte juhtimisele ning enesehinnanguid erialastele teadmistele ja oskustele.
The characteristics of the company such as type of company, time of establishment, phase in the life cycle, production type had significant effect.
Ettevõtte parameetrite tasandil olulisteks teguriteks osutusid: ettevõtte tüüp, asutamisaasta, arengu etapp ja tootmistüüp.
Also chi-square test and ANOVA to study the links between the variables in ordinal scales.
Seoste olemasolu tuvastati hii-ruut testi kaudu tunnuste nominaalskaala korral ja dispersioonanalüüsiga järjestusskaala korral.
Reasons for this positive change are unknown.
Positiivse muutuse põhjused ei ole teada.
It is also a good example of a successful reintroduction.
Tegemist on väga hea näitega jõevähi õnnestunud asustamisest.
The current state of noble crayfish stocks in larger Southern Estonian lakes has degraded compared to the 1950’s and 60’s.
Jõevähi praegune seisund suuremates Lõuna-Eesti järvedes on halvenenud võrreldes 1950.-60. aastatega.
The populations are high in four, moderate in three and low in nine lakes.
Vähi arvukus on kõrge neljas, keskmine kolmes ja madal üheksas järves.
During the last 17 years noble crayfish populations have increased and decreased but the situation can ultimately be considered stable.
Viimase 17 a. jooksul on järvedes olnud nii vähivaru kasvamist kui kahanemist, kuid üldiselt saab seisundit lugeda stabiilseks.
The results have been derived from trial fishing that was conducted in the context of noble fish studies.
Tulemused põhinevad katsepüügi andmetel, mis on saadud jõevähi uuringute raames.
Positive and negative factors for the noble crayfish species spreading and population changes are not clear and require further study.
Vähi levikut ja arvukust piiravad või soodustavad faktorid ei ole selged ning vajavad edasist uurimist.
Crayfish are important species in ecologiacally and economically.
Jõevähk on oluline liik nii loodukaitseliselt kui ka majanduslikult.
The number of lakes that have crayfish populations has decreased from 21 to 16.
Veekogude arv, kus vähk esines eelmise sajandi keskel on langenud 21-lt 16-ni.
Over the past years the population there has grown and extended to several parts of the lake.
Aastate jooksul on vähi arvukus kasvanud ning levik üle järve laienenud.
Efficient methods must be utilized to protect this ecologically and economically important species.
Jõevähi kui ökoloogiliselt, looduskaitseliselt ja majanduslikult tähtsa liigi seisundi kaitseks tuleb rakendada tõhusaid meetmeid.
Pangodi, Lõõdla, Ruhijärv, Mäeküla, Õisu and Pulli lakes were considered to have high populations, these days only Pangodi, Saadjärv, Jõksi and Nõuni lakes are.
Varem oli hinnatud vähi arvukus kõrgeks Pangodi, Lõõdla, Ruhi-, Mäeküla, Õisu ja Pulli järves, viimasel ajal aga vaid Pangodi, Saad-, Jõksi ja Nõuni järves.
Most crayfish stocks were found in hard-water eutrophic lakes.
Kõige rohkem leidus jõevähki kalgiveelistes eutroofsetes järvedes.
Besides the crayfish plague event in Nõuni lake there have been no reports of extensive death among crayfish in the larger Southern Estonian lakes for the past 17 years.
Peale Nõuni järve juhtumit, ei ole käsitletud järvedes teateid vähistiku järsust kadumisest viimase 17 a. jooksul.
The goal of this master’s thesis is to give an overview of the abundance changes in the populations of nobel crayfish in large Southern Estonian lakes.
Magistritöö eesmärgiks oli anda ülevaade jõevähi arvukuse muutustest Lõuna-Eesti suuremates järvedes.
Burn spot disease and porcelain disease have been observed in some lakes but these have not affected crayfish populations significantly.
Mitmes järves esines vähkidel lapihaigust ja portselanhaigust, kuid nende mõju vähi arvukusele ei olnud tuntav.
Changes in noble crayfish populations in larger Southern Estonian lakes
Jõevähi (Astacus astacus) seisundi muutused suuremates Lõuna-Eesti järvedes
Correlations between lake types and noble crayfish populations were not noted because noble crayfish has been found in different kinds of lakes.
Jõevähi leviku ja järvetüübi vahel kindel seos puudub, sest vähki leidub erinevat tüüpi järvedes.
Recreational fishing of appropriately sized crayfish does not impose a hazard to the wellbeing of the species.
Mõõduliste vähkide väljapüük harrastuspüügi korras ei ohusta liigi seisundit.
The noble crayfish populations in Pangodi lake has increased significantly over the past years without any reintroduction efforts.
Pangodi järves on viimastel aastatel jõevähi arvukus hüppeliselt kasvanud ning seda ilma vähkide asustamiseta.
Populations in Nõuni and Pangodi lakes have been disserted more thoroughly.
Põhjalikumalt käsitleti Nõuni ja Pangodi järve vähivaru seisundit.
The noble crayfish stocks in Nõuni lake was destroyed by crayfish plague but is now recovering thanks to reintroduction efforts.
Nõuni järves, kus vähikatk jõevähi asurkonna hävitas, on asustamise tulemusena vähivaru taastumas.
There are a total of 29 larger (sized over 50 hectares) lakes in Tartu, Võru, Viljandi, Põlva and Valga Counties.
Tartu, Võru, Viljandi, Põlva ja Valga maakonnas on kokku 29 järve pindalaga üle 50 ha.
Pangodi lake is one of Estonia’s most important crayfish lakes and very popular among recreational fishers.The most dangerous hazard to noble crayfish is the crayfish plague which causes extensive mortality in crayfish populations.
Pangodi järv kuulub Eesti tähtsaimate vähiveekogude hulka, mis on populaarne harrastuspüüdjate seas.
Current state of the crayfish populations in Nõuni lake allows recreational fishing.
Praegune seisund võimaldab tegeleda järves harrastuspüügiga.
According to the latest reports 16 of these lakes have noble crayfish populations.
Viimastel andmetel esineb neist jõevähki 16 järves.
Avoiding crayfish plague and spreading of invasive species must take top priority.
Esmatähtis on vältida vähikatku ja võõrliikide levimist veekogudes.
Usually the water temperature falls to that level in second half of October.
Sellisele tasemele jõuab veetemperatuur enamasti oktoobri teises pooles.
The spawning of the sea trout in Estonian rivers starts at water temperature 4-6°C.
Meriforelli kudemine algab Eesti jõgedes vee temperatuuril 4-6°C.
During 2001-2011 in total it has reared and stocked 310886 summerlings, 82496 one year old fish, 50619 two summer old fish and 63538 two year old fish specimens.
Kokku on aastatel 2001-2011 kasvatatud ja asustatud samasuviseid meriforelle 310886 isendit, üheaastaseid 82496 isendit, kahesuviseid 50619 isendit ja kaheaastaseid 63538 isendit.
Usually the fishing of sea trout and salmon in rivers is forbidden from 1st September to 31st October and with special permits it is allowed in Selja, Valgejõe, Purtse, Pirita, Vääna, Jägala and Narva rivers during spawningtime, except from 15th October to 15th November.
Meriforelli ja lõhe püük jõgedes on keelatud kas aastaringselt või 1. septembrist 30. novembrini, kuid erilubadega on see aga lubatud Selja, Valge-, Purtse, Pirita, Vääna, Jägala ja Narva jões ka kudeajal, välja arvatud ajavahemik 15. oktoobrist kuni 15. novembrini.
Sea trout stocking was started in Põlula in 2001.
Meriforelli asustamist alustati Põlulas 2001. aastal.
In order for the fish to spawn successfully the spawning time fishing in all sea trout rivers should be forbidden for a longer period than at the moment.
Et kalad saaksid rahulikult kudeda, peaks kudeaegne püük kõigis meriforellijõgedes olema keelatud pikemal perioodil kui praegu.
Põlula Fish Rearing Center contribution to the replenishment of sea trout (Salmo trutta trutta L.) stock
Põlula Kalakasvatuskeskuse panus meriforelli (Salmo trutta trutta L.) varude täiendamisel
The aim of this research was to investigate the contribution of Põlula Fish Rearing Centre to the recruitment of stock.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada Põlula Kalakasvatuskeskuse panus meriforelli varude täiendamisel.
The average fecundity of the mature fish reared in a hatchery is 1750 eggs whereas for the mature fish captured from nature it is 3470 eggs.
Loodusest püütud emaskalade keskmine tööviljakus oli 3470 marjatera ühe emaskala kohta.
Based on this data it can be concluded that the average fecundity of the mature fish captured from nature is approximately two times bigger than for fish reared in a hatchery.
Kasvanduses kasvatatud sugukalade keskmine tööviljakus oli loodusest püütud sugukalade keskmisest tööviljakusest ligikaudu kaks korda väiksem.
One of the suggestions for improving the situation is to use more of the sea trout mature fish caught from the nature because the average fecundity of these is significantly bigger than for the mature fish reared in a hatchery.
Kunda jõe päritolu sugukalade viljakus oli suurem kui Pudisoo-Mustoja jõgede koondsugukarja kalade oma.
It would also be important to extend the ban of fishing sea trout in rivers because the upriver migration of spawning fish starts before 15th October and dependent on the year the spawning can take place after 15th November.
Meriforelli jõkketõus algab aga kuu-poolteist varem ja nagu nähtub loodusest saadud sugukalade püügiandmetest, võib kesta novembrikuu lõpuni.
The tasks of Põlula Fish Rearing Centre are to grow juveniles of cold water valuable fish species for the purpose of recovering population areas and creating fishing opportunities, collection and preservation of genetical material of endangered salmonids’ populations and activities for support base for scientific research in the field of fish rearing and traineeship for students.
Töös kasutati Põlula Kalakasvatuskeskuse poolt aastatel 1998 kuni 2011 meriforellide kasvatamisel ja asustamisel ning suguproduktide võtmise käigus kogutud andmestikku.
In Estonia there are Põlula Fish Rearing Centre and Õngu Hatchery that engage in recovery of the sea trout juveniles.
Loodusest püüdsid meriforelli sugukalu kutselised kalurid ühiskondlikus korras, kes sellega soovisid oma panuse anda meriforelli varude täiendamisse.
This thesis draws conclusions on fish rearing and stocking of sea trout juveniles.
Sugukalu püüti Selja, Pudisoo ja Mustoja jõgede suudmealadelt.
Sea trout is listed under the vulnerable species category in the Red Data Book of Estonia and needs to be protected.
Meriforelli noorkalu on asustatud Põlula Kalakasvatuskeskusest 11 aasta jooksul 16 jõkke.
It is important to take account increased productivity, energy consumption, and higher energy prices to meet the environmental demands.
Oluline on arvesse võtta suurenevat tootlikkust, energiakulu, kallinevat energia hinda ja ka täita keskkonnaalaseid nõudmisi.
Current drying technologies are developed and become more diverse and more complex.
Nüüdisaja kuivatamise tehnoloogiad on arenenud ja muutunud üha mitmekesisemaks.
The selection of grain dryer´s criteria for small business company
Väikeetteettevõte teraviljakuivati valikukriteeriumid
Collaboration with a specialist can identify main criteria and taking them into account, when choosing dryer or dryer solutions.
Koostöös spetsialistiga saab selgitada välja põhi kriteeriumid ning neid arvesse võttes, saab teha valiku turul olevatest kuivatitest või kuivati lahendustest..
It is time well spent when you consider that the incorrect choice can be very costly.
Investeeringu tasuvus analüüsi põhjal on võimalik teha valik sobivaimate tehnoloogiate vahel.
Choosing the suitable drying system for company must be done by well thought and calculated decision.
Käesoleva lõputöö eesmärk on leida väike põllumajandusettevõttele sobivaim kuivati tehnoloogia ja välja arvutada kuivati majanduslik tasuvus.