natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In every stand with a size below or equal to one hectare 3 sample plots were established, for every additional hectare 2 sample plots were added.
Mõõtmistel tehti igal eraldusel iga hektari kohta kolm, ja iga järgneva hektari kohta üks kuni kaks proovitükki.
Forest areas not compatible were listed for supplementation.
Nõuetele mitte vastavad eraldised suunati täiendamisele.
The least successful regeneration methods were supplementary planting of containerized spruce seedlings without scarification, spruce planting and supplementary planting of silver birch to improve natural regeneration.
Töös selgus, et vähem viljakatel kasvukohatüüpidel õnnestus uuendamine paremini kui viljakatel ja kultiveerimismeetoditest andsid kehvemad tulemused hariliku kuuse potitaime looduslikule uuenemisele kaasaaitamine, hariliku kuuse istutamine maapinna ettevalmistuseta, arukase looduslikule uuenemisele kaasaaitamine ja hariliku kuuse istutamine.
The results were compared to the criteria written in the Rules of Forest Management.
Saadud tulemusi võrreldi metsa majandamise eeskirjas olevate metsauuenduse kriteeriumitega, mis sätestavad puude minimaalse arvu hektarile.
The average sum of regeneration for each stand was multiplied by two hundred to calculate regeneration density per hectare.
Proovitükil saadud lugem korrutati kahesajaga, et saada tulemus ühe hektari kohta.
The Forest Act in Estonia defines forest management as planning process, which involves forest regeneration, sustainable management and environmental protection of the forest.
Eesti metsaseaduses defineeritakse metsamajandamist kui metsa uuendamist, kasvatamist, kasutamist ja metsakaitset Käesolevas bakalaureusetöös antakse ülevaade RMK Võrumaa Metskonna 2018. aasta kevadise metsauuenduse kordaminekust, võttes arvesse puuliiki, kasvukohatüüpi ja kultiveerimismeetodeid.
The results can be used by professionals to plan future forest regeneration activities.
Samuti saab töö tulemuste põhjal anda soovitusi praktikutele.
Monitoring and evaluation of forest ecosystem restoration
Metsaökosüsteemi taastamise seire ja analüüs
This thesis based on 640 permanent sample plots all over Estonia.
Püstitatud eesmärkide täitmiseks viidi läbi välitööd kokku 640 püsiproovitükil.
The aims of the thesis are: a) to develop naturalness and structural indicators in forest ecosystems; b) to analyze the effects of restoration treatments for biodiversity and stand development in managed forest ecosystems; c) to analyze the success of reclamation on post-mining restoration site; d) to determine factors influencing tree survival/mortality in forest stands.
Doktoritöös käsitletakse ja analüüsitakse metsade taastamise erinevaid aspekte ja komponente ning otsesteks eesmärkideks on: a) uurida puistute looduslikkuse indikaatoreid ning hinnata puistute looduslikkust, b) määrata puistus üksikpuu suremist mõjutavad faktorid, c) analüüsida looduslikkuse taastamise võtete mõju puistu dünaamikale ja elurikkusele, d) analüüsida kaevandamisjärgsel taasmetsastamisel tekkinud ökosüsteemi.
Spontaneous succession should be considered in forest restoration as an alternative to afforestation practice, especially if reclamation sites are small, surrounded by natural vegetation, and there is no specific production goal or time limit for restoration.
Ala looduslikule arengule jätmine võib taastamisel olla oluline alternatiiv metsaistutamisele, eriti juhul, kui rikutud ala on väike ja ümbritsetud loodusliku taimkattega ning kui alale pole määratud soovitavat eesmärki ning taastumise tähtaega.
Increased beetle abundance and greater species diversity is a direct effect of changed light conditions inside the canopy.
Mardikaliste suurenenud arvukus ja liigiline mitmekesisus on puistu valgustingimuste muutuse ning elupaikade lisandumise otsene tulemus.
This thesis synthesizes several studies of forest ecosystem restoration in Estonia, including afforestation on abandoned oil-shale mining areas and initiating natural processes and fostering natural structures and species composition.
Doktoritöö käsitleb metsaökosüsteemide taastamist Eestis, hõlmates nii kaevandamisega rikutud alade taasmetsastamist kui ka loodusmetsade struktuurikomponentide tekitamist madala loodusväärtusega aladele ning aladele, kus loodusliku taastumise protsess on aeglane.
Species groups respond differently to treatments: understory vegetation diversity increases in gaps with burning, lichen diversity in gaps without burning, and bryophyte diversity with the addition of dead wood.
Taastamisvõtted avaldasid erinevatele liigirühmadele erinevat mõju: rohttaimede mitmekesisus suurenes enim ülepõletatud häilu korral, sammalde mitmekesisus lagupuidu tekitamise korral, samblike mitmekesisus suurenes enim häilu tekitamisel, ülepõletatud häilu korral mitmekesisus aga vähenes.
Silvicultural systems for timber production have caused changes in ecosystem structure and function associated with anthropogenic alterations of natural disturbance regimes.
Intensiivne metsade majandamine on põhjustanud metsade struktuuri ja liigilise koosseisu lihtsustumist ning muutnud looduslike häiringute dünaamikat.
Based on the results of this thesis, deadwood quantity and spatial distribution as well as tree mortality rate and causes are reliable indicators of forest naturalness.
Doktoritöös leiti, et surnud puidu kogus, surnud puude ruumiline paiknemine puistus, samuti suremise kiirus ja põhjused on tihedas seoses puistu looduslikkusega.
Survival probability of a tree is dependent on the specific mortality agent and relative size of the tree in a stand.
Puu ellujäämine sõltub puu suhtelisest suurusest puistus ning puude suremise põhjused erinevat tüüpi puistutes on erinevad.
Soil formation and properties and the vegetation on reclaimed sites is different from soils and vegetation on common forest sites, hence this leads to development of novel ecosystems.
Endise kaevandamisala mullad erinesid tüüpilistest metsamuldadest ja seetõttu on seal taimestiku arenguks tekkinud teistsugused tingimused.
Increasingly, forest management is based on understanding of processes of natural disturbances, their effects for stand and landscape composition and structure, considering that this enables managers to reduce the negative impacts of timber harvest on biodiversity and thereafter maintain ecological functions.
Metsi oskuslikult majandades saab vähendada majandamisvõtete negatiivset mõju elurikkusele ja säilitada metsaökosüsteemide looduslikke funktsioone.
Tree mortality in a stand is caused by specific agents or by the complex effect of several mortality agents and it is different in semi-natural and managed forest.
Surnud puidu maht looduslikus seisundis ja majandatud metsas erinevad üksteisest oluliselt.
Deadwood mingling index and diversity index of mortality reasons as new proposed variables improve the assessment of forest naturalness and clarify the effects of recent disturbances.
Töös väljatöötatud indeksid pakuvad võimalusi paremini hinnata puistu looduslikkust ja seejuures eristada puistus toimunud hiljutisi häiringuid.
It is not possible to restore historical or natural ecosystems on reclaimed mined areas by simple afforestation.
Ökoloogilise taastamise eesmärk on kiirendada muudetud, rikutud või hävitatud ökosüsteemides loodusliku taastumise protsesse.
Gaps with overburning have the greatest recruitment of tree seedlings.
Puistu takseernäitajad olid sarnaseimad sinilille kasvukohatüübi puistute takseernäitajatega.
Multiple treatments create stand heterogeneity and can increase biodiversity more than one homogenous application of a single treatment.
Võrreldes ühe taastamisvõtte rakendamisega suurendab erinevate taastamisvõtete üheaegne kasutamine puistu heterogeensust ja tänu sellele suureneb ka elurikkus.
Even the few remaining peripheral inhabitants cannot be provided sufficient vital services.
Vähestelegi ääremaadele allesjäänud elanikele ei suudeta tagada piisaval määral eluks vajalikke teenuseid.
The surveys and expert interviews lead to the conclusion that future is in young hands.
Küsitlustest ja ekspertintervjuudest järeldub, et noorte käes on tulevik.
Secondly, the communities must themselves engage in information campaigns, promoting the charms and business opportunities of their region.
Teiseks tuleb kogukonnal endal teha teavitustööd, propageerides oma piirkonnas elamise võlusid ja võimalusi ettevõtluseks.
The goal of the thesis paper is to assess and analyse the future of Estonia’s rural population and the factors that affect a person’s choice in a rural or urban domicile, and thereby form recommendations on the basis of such factors to ensure the continuity of Estonia’s rural population.
Diplomitöö eesmärk on hinnata ja analüüsida Eesti maaelu tulevikku ja tegureid, mis mõjutavad inimese otsust elukoha valikul maa- või linnapiirkonna vahel ning lähtuvalt antud teguritest koostada soovitused Eesti maaelu kestvuse tagamiseks.
The uneven regional distribution of the population is a significant threat to state security, food supplies, preservation of traditions, and balanced populations in cities.
Rahvastiku ebaühtlane regionaalne jaotus on tõsiseks ohuks riiklikule julgeolekule, toiduga varustamisele, traditsioonide säilimisele, linnade ülerahvastumisele.
Due to the weakened agrarian space, rural areas feature ever more people who have completely abandoned agriculture – one of the most important industries for the state.
Nõrgenenud agraarruumi tõttu on maal üha rohkem neid, kes on täielikult loobunud põllumajandusest kui ühest olulisimast valdkonnast riigi jaoks.
Estonia has experienced several negative demographic changes in the last decades, expressed primarily in the uneven distribution of households and the growing rural migration to cities, rural municipalities near cities or to other countries.
Viimastel aastakümnetel on Eestis toimunud mitmed negatiivsed demograafilised muutused, mis väljenduvad peamiselt ebaühtlases majapidamiste paiknemises, kasvanud väljarändes maapiirkondadest linna, linnalähedastesse valdadesse või teistesse riikidesse.
Migration in Estonia is caused by the fading life in the agrarian space, the rampant unemployment, low wages, and the uneven access to vital services.
Väljarännet põhjustab Eestis agraarruumis elutegevuse hääbumine, leviv tööpuudus, madalad palgad ja ebaühtlane eluks vajalike teenuste kättesaadavus.
Expert interviews revealed that stopping the emptying of rural region primarily requires state-level intervention.
Ekspertide intervjuudest järeldus, et maapiirkondade tühjenemise peatamiseks on eelkõige vajalik riiklikult sekkuda.
The situation also complicates holistic management of the state, making it more difficult and costly.
Lisaks kaasneb kujunenud olukorraga keeruline ja kulukas riigi kui terviku juhtimine.
For example, rural regions could host smaller IT companies.
Näiteks võiksid maapiirkonnas tegutseda väiksemad infotehnoloogia ettevõtted.
They mainly moved to the area for its unpolluted environment and potential for do-it-yourself opportunities.
Peamiselt koliti maapiirkonda sealse saastamata keskkonna ja isetegemise võimaluste tõttu.
The more detailed study focuses on the rural municipality of Misso, one of Estonia’s most peripheral regions where the local activists have launched efforts to invite families to live in a rural setting.
Detailsema uurimuse läbiviimiseks on valitud Misso vald kui üks Eesti perifeersemaid piirkondi ja milles on algatatud tegevus perekondade maale elama kutsumiseks.
Due to all of the aforementioned factors, Estonia’s peripheries are leaking inhabitants and the country suffers from urban sprawl.
Kõikide nimetatud tegurite tõttu on Eesti ääremaad elanikest tühjenemas ja tekkinud on valglinnad.
The state should create legal acts that support young farmers and entrepreneurs (incl.
Riik peab looma noori talupidajaid (sh põllumajandusega tegelevaid) ettevõtjaid toetavaid seadusi ning julgustama investeerima ettevõtlusesse ka ääremaadel.
Carrying out the study entailed a survey of representatives of nineteen families who moved to the Misso rural municipality as part of the initiative ‘Move to the Country’, and interviews with four experts who are considered to be esteemed authorities when it comes to rural life development.
raames Misso valda kolinud üheteistkümne perekonna esindajat ja intervjueeris nelja eksperti, kes kuuluvad maaelu arengu seisukohalt hinnatud autoriteetide hulka.
Factors affecting living in Estonia’s agricultural space, based on the example of the initiative "Move to the Country!"
Eesti agraarruumis elamist mõjutavad tegurid Misso vallas algatuse „Tule Maale!"
The families who moved as part of the initiative ‘Move to the Country!’ consider rural region sustainability to hinge on the accessibility of social environment, communal activity, and vital services.
kolinud perekonnad peavad maapiirkondade kestvusel oluliseks sotsiaalse keskkonna, ühistegevuse ja eluks vajalike teenuste kättesaadavust.
This research has actual importance as the results will be presented to the driving forces behind the initiatives ‘Move to the Country!’ and ‘Living in the Countryside’.
Tegemist on reaalset vajadust omava uurimusega, mille tulemused edastatakse algatuse „Tule Maale!"
It is necessary to reduce the amount of concentrates.
Seega tuleks vähendada jõusööda koguseid.
The study proved that there was very little or no lack of nutritions but some rations had too much proteine (highest overbalance was during the late dry period of nanny goats).
Töö tulemusena leiti, et esineb mõnede toitefaktorite vähene puudus, kuid mitmetes ratsioonides (kõige enam lõpptiinete kitsede ratsioonis) on proteiini ning seeduva proteiini liig.
It is recommended to replace hay feed with silage, to group the goats according to their milk production and evaluate their weight regularly.
Soovitustena tuuakse veel välja talvise heina asendamist siloga, emaskitsede grupeerimine piimajõudluse järgi ning kitsede toitumuse regulaarset hindamist.
Thuringian goat breed has not been breeded in Estonia before and no feeding rations have been made for this breed.
Thüringi tõugu kitsi Eestis varem kasvatatud ei ole ning tõi eripärast lähtuvaid söödaratsioone koostatud ei ole.
Thuringian dairy goats feeding management in Andri-Peedo talu OÜ
Thüringi piimakitsede söötmise korraldus Andri-Peedo talu OÜ-s
This study is about thuringian goat feeding management in Andri-Peedo talu OÜ and it makes suggestions how to improve it.
Töös uuritakse thüringi tõugu kitsede söötmise korraldust Andri-Peedo talu OÜs ning tehakse ettepanekud söötmise paremaks korraldamiseks.
For analysing the feeding management the body weights of nanny goat and dairy kids were measured and the results were analysed.
Selleks määrati emas- ja noorkitsede kaalud ning analüüsiti neid.
The need for nutritions was calculated according to these results and the need was compared to the used diets to find out if they were balanced.
Saadud tulemuste alusel leiti vastavad toitefaktorite tarbenormid.
The main objective of this study is to find out if Andri-Peedo talu OÜ feeding rations are balanced.
Töö eesmärk on võrrelda kasutatavaid ratsioone ja sealt saadavate toitefaktorite tarbe katmist söötmisnormidest lähtuvalt Andri- Peedo talu OÜ kitsekasvatuse näitel.
There are only few studies carried out concerning fragmentation in Estonia, and a good and simple solution to this problem is very hard to find.
Eestis on killustatuse kohta läbi viidud väga vähe uuringuid ja häid ning lihtsaid lahendusi on sellele probleemile väga raske leida.
Fragmentation of agricultural land is one of the main obstacles to the creation of competitive farms.
Põllumajandusmaade killustatus on üks peamisi takistusi konkurentsivõimeliste põllumajandusettevõtete loomisel.
83% of farmers believed that crossing the land, which belongs to other landowners, could be a very important problem that should be avoided if possible.
Teise isiku omandisse kuuluvate maade ületamist pidasid 83% põllumajandustootjatest väga olulise tähtsusega probleemiks, mida tuleks võimalusel vältida.
Despite it’s small area, Estonian agricultural land use is heavily fragmented.
Vaatamata Eesti väiksusele on siinsed põllumajanduslikud maakasutused väga tugevalt killustunud.
In order to improve production conditions, 54% of farmers would like to change the shape of the parcels and 24% prefered the aggregation of parcels.
Tootmistingimuste parandamiseks soovis maatükkide kuju muutmist 54% põllumeestest ja 24% üksikute maatükkide koondamist.
The Study of Spatial Properties of Agricultural Land Holdings by Example of Jõgeva Municipality
Põllumajandustootjate maakasutuste ruumiliste omaduste uurimine Jõgeva valla näitel
Consolidation of agricultural land uses will allow the rational manufacturing, significantly reducing the cost of production resources.
Riigi põllumajandustootjate maakasutuste konsolideerimine võimaldaks toota ratsionaalsemalt ning oluliselt vähendada tootmisele kuluvaid ressursse.
The final results of the study showed that more than half of the farmers are not satisfied with the character of their land use, therefore, the land consolidation is necessary for the improvement of production conditions.
Kokkuvõttena selgus, et üle poole põllumajandustootjatest pole rahul oma maakasutuse iseloomuga ning peab vajalikuks maakorralduse tegemist tootmistingimuste parandamiseks.
The final results showed that the investigational land use of a farmer was highly fragmented.
Lõpptulemuseks selgus, et uuritava põllumajandustootja maakasutus on väga tugevalt killustunud.
One of the biggest problems in a rational and efficient use of land for agricultural production is the distance between farm landholdings.
Üheks suuremaks probleemiks ratsionaalse ja efektiivse põllumajanduslike tootmismaade kasutamise juures on nende maade omavaheline kaugus.
The main disturbing factors that interfered with cultivation were the fallowing: roads, ditches, sharp corners of the parcels, curvilinear borders and additional factors were the poles of electricity lines, the wells of drainage and stone heaps.
Tulemuses mängis olulist rolli kindlasti ka see, et 1/3 vastanutel oli maakasutus ühes tükis Peamisteks maaharimist segavateks teguriteks olid teed, kraavid, põldude teravad nurgad, piiride kõverjoonelisus ning eraldi märgituna veel elektriliinide postid, drenaažikaevud ja kivihunnikud.
Also calculated the arithmetic mean and the weighted average between separate landuses and landuse center to the distance.
Selleks arvutati Januszewski koefitsient ning maakasutuse keskuse ning eraldiseisvate maakasutuste vaheliste distantside aritmeetiline ja kaalutud keskmine.
The case-study method was used to investigate in detail, one farmer land use to characterize the spatial location of plots and to evaluate land fragmentation by the Januszewski coefficient.
Ühe põllumajandustootja maakasutust uuriti juhtumiuuringu meetodiga detailsemalt, et anda hinnang maakasutuse killustatusele ja iseloomustada maatükkide ruumilist paiknemist.
As a result 91% of surveyed lands were small farmers and 38% of farmers were using tenanted land.
Küsitletud 46-st põllumajandustootjast enamiku (91%) moodustasid väiketootjad.
The main purpose of this research was to ascertain the influence of the land use shortcomings to the farmer`s satisfaction in Jõgevamaa The data for the research is collected by the questionnaire survey and by the case-study method.
Käesoleva uurimustöö peamiseks eesmärgiks on selgitada välja maakasutuste puuduste mõju põllumajandustootjate rahulolule Jõgeva vallas.
The solution had to be functional, flexible and comprehensive.
Lahendus pidi olema funktsionaalne, paindlik ja terviklik.
The solution was to include temporary activities in order to emphasize the identity of the place.
Lahendus pidi hõlmama ka ajutisi ettevõtmisi, et rõhutada koha identiteeti.
As the three-site solution is a long-term development, it is flexible and changing over time
Kuna kolme ala lahendus on pikaajaline arendusprojekt, siis on see paindlik ja ajas muutuv.
Being mutually beneficial to both parties will express in reflecting positive aspects to both sides.
Vastastikku kasulik olemine toimub mõlema osapoole paremaks muutmisel – peegeldamisel.
The concept was based on potential of semi- nature areas, river visual openness, planned housing developments, spontaneous paths and on access to the river.
Kontseptsioon lähtus alade loodulike rohealade potentsiaalist, jõe visuaalsest avatusest, hoonestuse planeeritavast arengust, spontaansetest teeradadest ja ligipääsudest jõeni.
The principle of the concepts: creating physical and visual connections a symbiosis - cohabitation, which is mutually beneficial to both parties - could be achieved at different levels (human - nature, communities, neighborhoods).
Kujunes kontseptsiooni põhimõte: Luues füüsilised ja visuaalsed ühendused, saab saavutada erinevatel tasanditel (inimene, loodus, kogukonnad, naabruskonnad) sümbioosi – kooselu, mis on mõlemale osapoolele vastastikku kasulik.
Siili district area idea was to connect two different neighborhoods with a linear park, which has various functions and is connected to the opposite shore and Emajõgi healthlane.
Siili rajooni kaks elamurajooni ühendati ühise lineaarpargiga, mis omas erinevaid funktsioone ja oli seotud vastaskalda Emajõe terviserajaga.
Tähtvere Ülejõe beach and nature study trail of Ülejõe – creating a relation between human and nature also reflecting Tähtvere shore features to the Ülejõe shore.
Tähtvere rannas ja Ülejõe loodusõpperajal loodi sidet inimese ja looduse vahel peegeldades Tähtvere kalda funktsioone ka Ülejõe kaldale.
Aim of the bachelor thesis was to offer a solution to three areas, which are located on the shores of the River Emajõgi.
Töö eesmärgiks oli pakkuda lahendust kolmele alale, mis asuvad Emajõe kaldal.
Each of the three chosen areas represent a different level of the concept.
Kõigis kolmes piirkonnas lähtuti ühest kontseptsiooni toetavast põhimõttest.
Supilinna and Ülejõe bridge design idea was to connect different communities, achieve cooperation and joint activities to promote the development of the Üle Jõe community.
Supilinna ja Ülejõe silla ideeks oli kogukondade koostöö ja ühisüritused, mis edendaksid Üle Jõe Seltsi arengut.
Three areas were chosen to develop by analyzing buildings, riverside paths, green spaces and visible access to opposite river banks of the River Emajõgi.
Hoonete, jõeäärsete kergliiklusteede, kallaste visuaalse ligipääsu ja rohealade analüüsimise käigus selgusid kolm ala, mille võimaluste ja kitsaskohtadega toimus edasine arendus.
Proposal had to be made where these areas could be and link the waterfront to them by perceiving it as a linear park for the city.
Alad tuli planeerida nii, et need ei ole eraldatud vaid jõega ühenduses – lineaarsed kaldad, hoonestus ja jõgi toimiks tervikuna.
The empirical data is analysed with the constructivist grounded theory methodology.
Empiirilisi andmeid analüüsiti Mitmekordselt Põhistatud Teooria metoodika abil.
The issues of discrimination, racism and globalisation have gained increasingly more attention in the world.
Viimastel aastatel on ülemaailmselt aktuaalsemaks muutunud teemad diskrimineerimisest, rassismist ja globaliseerumisest.
The investigated target groups are not differentiated from the other visitor groups regarding their expectations and demands.
Uuritud sihtgrupid ei eristu teistest külastajagruppidest ootuste ja nõudmiste poolest.
Readiness of Estonian rural and nature tourism entrepreneurs to host visitors belonging into minority groups
Eesti maa- ja loodusturismi ettevõtjate valmisolek võõrustada vähemusgruppidesse kuuluvaid külastajaid
The visitors consider Estonia to be a safe place, however the information space regarding minority groups is different by areas and therefore the approaches and behaviour towards minority groups are different.
Küsitletud külastajad peavad Eestit turvaliseks paigaks, kuid teadlikkus vähemusgruppide kohta ning sellest tulenevalt ka hoiakud ja käitumine vähemusgruppide suhtes, on piirkonniti erinevad.