natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of this paper could indicate the need to have more meat-free days and dishes in public catering and cafeterias, to use carbon footprint labelling more widely and be useful in the development of new plantbased alternatives and improving the ones already in the market.
Antud töö tulemused võiksid anda märku toitlustusasutustes ning sööklates lihavabade päevade või roogade pakkumise suurendamise vajadusest, toodete süsiniku jalajälgede märgistamise laialdasemalt kasutusele võtmise vajadusest ning tulla kasuks uute alternatiivtoodete väljatöötamisel ning olemasolevate kvaliteedi parendamisel.
Most of the respondents who answered the survey were aware that producing plant-based food has a smaller impact on the environment than meat and rated their awareness about the environmental impact of food production as quite high.
Enamik küsitlusele vastanutest olid teadlikud taimse toidu tootmise märkimisväärselt väiksemast mõjust keskkonnale ning hindasid enda teadlikkust toidutoomise keskkonnamõjudest üsna kõrgeks.
Further research should focus on the aspects of food production that consumers are aware of, how does the high rating of awareness correspond with the reality and which labels of the carbon footprint do the consumers find attractive and easily understandable.
Edasist uurimist vajaks inimeste teadlikkus toidutootmise keskkonnamõjudest, kas hinnang kõrgest teadlikkusest vastab tegelikkusele ning see, millised viisid toote süsiniku jalajälje märgistamiseks oleksid eesti tarbijatele kõige meelepärasemad ja selgemini mõistetavad.
Young respondents had higher willingness to change their consumption habits.
Noorte seas oli valmidus suurem.
Therefore, this bachelor’s thesis aims to analyse consumer behaviour to understand, whether acknowledging a product’s carbon footprint affects consumer behaviour, when consumers choose between meat and plant-based alternatives.
Kuna tarbimisvalikute kaudu saavad tarbijad otseselt mõjutada enda süsiniku jalajälje suurust, on käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks uurida tarbijakäitumist, et mõista, kas toote süsiniku jalajälje teadvustamine mõjutab tarbijate käitumist, tehes valikut loomse ning taimse alternatiivtoote vahel.
Majority of the respondents shared an opinion that consumption choices have a mediocre impact on the environment, but vegans and other plant-based food consumers, rated their consumption choices as highly impactful.
Tarbimisvalikute mõju keskkonnale hindas suurim osa vastajatest keskmiseks, kuid veganite jt taimset toitu eelistavate inimeste seas, hinnati enda valikute mõju keskkonnale palju suuremaks.
The growth of food consumption increases the pressure from farming industry to the environment.
Tarbimise kasv maailmas suurendab tööstusliku põllumajanduse survet looduskeskkonnale.
Ecologically friendly organic farming is a growing trend in present-day food industries, but at the moment it cannot satisfy the humanities growing demand for food.
Keskkonnasäästlik ja mahetootmine on tänapäeva toidutootmises kasvav trend, kuid käesoleval hetkel sellega inimkonna kasvavat nõudlust toidu järgi rahuldada võimalik ei ole.
It was found that grain yield was significantly affected by the number of flag leaves (p<0,05) and the photosynthetically active surface area(p<0,05).
Terasaak on usutaval määral mõjutatud lipulehtede arvu (p<0,05) ja lipulehe fotosünteesiva pinna poolt (p<0,05).
The results are obtained from a a long-term organic- conventional field experiment, established in 2008 at Eerika- a part of Estonian University of Life Sciences, based on the data collected on 2018.
Tulemused on saadud 2008. a Eesti Maaülikooli Eerikale rajatud pikaajaliselt mahe- ja tavaviljelusviise võrdlevalt põldkatselt aastal 2018 kogutud andmete põhjal ja tehtud järeldused on esialgsed.
There was significant difference between the farming systems but rarely from inside the system.
Usutav erinevus süsteemide vahel esines, kuid variantide vahel enamasti puudus.
The hypothesis were: 1) winter wheat has larger and more flag leaves in conventional system; 2) farming systems do not affect the senescence of the flag leaf; 3) the quantity of flag leaves per plant and its surface area affects the yield; 4) the quantity of flag leaves and its surface area affect the grain quality.
Püstitatud hüpoteesid olid: 1) tavaviljeluses on talinisul suurem lipulehtede arv ja lipulehe pindala; 2) viljelusviis ei mõjuta lipulehe vananemise kiirust ja fotosünteetiliselt aktiivse pinna kestvust; 3) lipulehtede arv ja fotosünteesiv pindala on positiivses korrelatsioonis saagikusega; 4) lipulehtede arv ja fotosünteesiva pindala suurus mõjutavad terasaagi kvaliteeti.
Conventinal fertilized variants had at peak 17-56% more flag leaves and 14-20% higher surface area than organic system variants, while there were no significant difference between the systems found.
Tavasüsteemi väetatud variantidel oli maksimumhetkel lipulehtede arv 17-56% ja pindala 14–20% suurem võrreldes mahesüsteemi variantidega, kuigi usutav erinevus süsteemide vahel puudus.
To increase the yield potential of organic farming a deeper knowledge must be obtained about the physiological diffrences in plant growth that may affect the yield.
Mahetootmise saagikuse tõstmiseks on seetõttu vaja paremini mõista viljelusviisist tulenevaid füsioloogilisi erinevusi, mis saaki mõjutavad.
The photosynthetically active area of flag leaf in conventional fertilized variants decreased from the end of anthesis to the end of ripening by 39% and in the organic system 63%.
Tavasüsteemi väetatud variantide lipulehtede pindala vähenes piimküpsuse algusest kuni küpsemiseni 39% ja mahesüsteemis 63%.
That is why one of the most important photosynthetical organ- flag leaf was studied, focusing on the effect on yield and grain quality and how it differs in farming systems.
Sellest tulenevalt uurime käesolevas uurimustöös ühe tähtsaima fotosünteesiva organi ehk lipulehe mõju saagi- ja kvaliteedi moodustamisele ning erinevustele viljelussüsteemide vahel.
Based on the results, the hypothesis, that conventional farming flag leaf has greater surface area and number of flag leaves, was confirmed.
Tulemuste põhjal leidis kinnitust hüpotees, et tavaviljeluses on tänu mineraalsele lämmastikule suurem lipulehtede pindala ja arv taime kohta.
The aim of this Bachelor thesis was to study the effect of conventional and organic farming systems on the quantity, photosynthetic area and senescence of the flag leaf of winter wheat and their effect on yield and grain quality.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli välja selgitada viljelusviisi mõju talinisu Fredis lipulehtede arvule taime kohta, pindalale ja kestvusele ning nende mõju terasaagi suurusele ja kvaliteedile.
The number of flag leaves per plant decreased in conventional system from the end of anthesis to the end of ripening 41% and in organic system by 87%, although there was no significant difference between the farming systems.
Lipulehtede arv vähenes õitsemise lõpust kuni küpsemiseni mahesüsteemis 87% ja tavasüsteemi väetatud variantidel 41%, samas usutav erinevus süsteemide vahel puudus.
Flag Leaf of Winter Wheat in Organic and Conventional Farming Systems and the Effect on Yield and Grain Quality
Talinisu lipuleht mahe- ja tavasüsteemis ning selle mõju terasaagile ja kvaliteedile
The hypothesis, that the number of flag leaves and photosynthetically active areas affect positevely on yield and grain quality, was confirmed.
Uurimustöö hüpoteesid, et lipulehtede arv ja pindala mõjutavad talinisu saagikust ja kvaliteeti positiivselt on antud tulemuste põhjal tõene.
A 1000 kernel weight, protein content and gluten content are affected by the number of flag leaves in ripening phase (BBCH83-89) and by the photosynthetically active surface area in grain developement and ripening phase (BBCH71-89).
1000 tera massile, proteiinisisaldusele ja gluteenisisaldusele omab lipulehtede arv usutavat mõju vahaküpsuses ja keskmine pindala piim- ja vahaküpsuses(p<0,05).
The second hypothesis that farming system does not affect the senescence of flag leaves, was not confirmed.
Uurimustöö tulemuste põhjal ei leidnud kinnitust hüpotees, et viljelusviis ei mõjuta lipulehe vananemise kiirust ja fotosünteetiliselt aktiivse pinna kestvust.
Toomemäe design project: The centre of consciousness
Toomemäe kujundusprojekt: Teadvuse kese
Problems are solved with new multifunctional hangouts in all important destinations considering the interests of different user groups.
Probleemide lahenduseks on välja pakutud uued multifunktsionaalsed peatuspaigad kõigil tähtsamatel liikumissuundadel arvestades erinevate kasutajagruppide huvisid.
Thorough analyses has been carried out, to find and conceptually solve the main problems: fragmentation of the area by roads, pedestrians transit traffic, difficult access, monotone greenery.
Selleks on läbi viidud põhjalik ala analüüs, mille alusel on kontseptuaalselt lahendatud olemasolevad suurimad probleemid: ala killustatus sõiduteede poolt, jalakäijate transiitliiklus, raskendatud juurdepääs, ühetaoline haljastus.
Result of this thesis is a master-plan that follows from the conception, design plan of focus area and drawings of technical details.
Töö tulemuseks on kontseptsioonist lähtuv eskiis, fookusala kujundus ja tehnilised joonised.
The aim of this bachelor thesis is to redesign Toomemägi public park in Tartu as an inviting, multifunctional and significant place that is capable of hosting different kinds of events.
Bakalaureusetöö eesmärk on Tartu Toomemäe pargi kujundamine kutsuvaks, mitmeti toimivaks ja tähendusrikkaks paigaks, mis võimaldab pidada erinevaid ajutisi sündmusi.
All roads connect in the centre of Toomemägi where an interactionfacilitating new space emerges.
Kõik teed toovad kokku Toomemäe südamesse, kus tekib täiesti uue kvaliteediga suhtlemist soodustav ruum.
The main attention is on pedestrians and bicycles.
Põhitähelepanu on kergliiklejatel.
Area microclimate and terrain are emphasised by greenery that also supports more natural diversity.
Haljastuses pannakse rõhku ala mikrokliimale ja reljeefi eripäradele ning elurikkuse soodustamisele.
For a company, this can mean losses in one disease state between 17,7€ and 439€.
Ettevõttele võib see tähendada kulu ühe haigusepisoodi juures 17,7€ kuni 439€.
In order to take account of the economic cost caused by mastitis, each entrepreneur must take into account their costs, as they may vary and in some cases additional veterinary services or ohter costs may be added.
Mastiidist kujuneva majandusliku kahju arvestamiseks peaks iga ettevõtja arvestama oma kulutustega, sest need võivad erineda ning mõnel juhul võivad lisanduda veel veterinaarteenuse või muud kulud.
To carry out the research, data about mastitis- treated animals from August 2017 to the end of January 2018, was collected.
Uurimustöö läbiviimiseks koguti 2017. aasta augustist kuni 2018. aasta jaanuari lõpuni andmeid mastiidiga ravil olevate loomade kohta.
The conclusion, that the economic loss associated with mastitis in other Estonian companies will be similar to the results of this study, can not be done.
Järeldust, et mastiidiga kaasnev majanduslik kahju oleks teistes Eesti ettevõtetes sarnane käesoleva uuringu tulemustega, ei saa teha.
The influence on the results of the economic outcames depended on drug cost (3,5€ - 133€), lost revenuecaused by the scrap milk (2,7€ - 324,4€) and feed costs incurred during the withdrawal period (6,4€ - 97,6€).
Mõju majandustulemustele avaldas ravimikulu (3,5€ - 133€), praakpiima tõttu saamata jäänud tulu (2,7€ - 324,4€) ning keeluajal tekkinud söötmiskulud (6,4€ - 97,6€).
The damage will increase if the animal is culled.
Kahjum suureneb siis kui loom saadetakse karjast välja.
The results of this research are an important source of information for understanding the cost of mastitis.
Käesoleva uurimustöö tulemused on oluline infoallikas mõistmaks mastiidiga kaasnevaid kulutusi.
Based on these data, systematized tables were created, which were statistically compared to find out the impact of mastitis on economic outcomes.
Nende andmete põhjal loodi süstematiseeritud tabelid, mida võrreldi statistiliselt, et leida mastiidi tekkepõhjused ning mõju majandustulemustele.
It was found, that at the time of illness, the sawdust bedding was 5-6 days old and 19 animal had foot disease before mastitis.
Seosetena leiti, et haigestumishetkel oli saepurust allapanu 5-6 päeva vana ning 19 loomal eelnes haigestumisele jalahaigus.
A large proportion of mastitis suffering animals was infected at 41+ kilograms of daily production.
Suurim osa mastiiti põdevatest loomadest nakatusid 41+ kilogrammise päevatoodangu juures.
Mastitis causes costs losses for the company, that are difficult to estimate, because it contains lost revenue and hidden costs.
Mastiit põhjustab ettevõttele kulu, mille suurust on raske hinnata, sest see sisaldab mitmeid saamata jäänud tulusid ning varjatud kulusid.
Economic effects of udder inflammation on the example of Hummuli Agro OÜ
Udarapõletiku mõju ettevõtte majandustulemustele Hummuli Agro osaühingu näitel
During the entire period 133 animals were infected with mastitis of whom the largest part was animals of the second lactation.
Kogu perioodi vältel haigestus mastiiti 133 looma, kellest suurima osa moodustasid teise laktatsiooni lehmad.
The purpose of this researsch is to find out the economic costs from mastitis based on Hummuli Agro OÜ dairy herd data.
Käesoleva uurimustöö eesmärk on välja selgitada majanduslik kahju mastiiti põdevatest veistest Hummuli Agro OÜ piimakarja andmete alusel.
The greatest damage occurs when first lactation animal is culled.
Kõige suuremat kahju tekitab esimese laktatsiooni looma karjast välja saatmine.
Statistical data analysis revealed that most animals who suffered from mastitis were from the group 101-150 lactation days.
Statistilise andmetöötlusega leiti, et enamasti haigestuvad loomad mastiiti 101-150 laktatsioonipäeva juures.
Final thesis has been devided to three parts.
Lõputöös püsititatud eesmärgid said täidetud.
During the thesis author studied the basic of wasp life, made first prototype of the remote control for the pest control machine on the drone.
Pritseseadme projekteerimisel arvestati nii mehaanilisi kui ka elektroonilisi aspekte, et luua prototüüp, millega katsepritsimisi teostada.
The first was to study the probleem, how the wasps and hornets live and why the pest control drone is a good solution.
Töös tutvustatakse tõrjeobjekte ja nende eluviise, samuti tuuakse välja, milliseid tõrjumisviise on nende tõrjeks loodud ja kui efektiivne on neid kasutada.
In the third part author designed prototype figures and electrical scheme for the pest control system that is meant to be attached above and below the drone.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on projekteerida autonoomne pritsesüsteem, mida on võimalik paigaldada turul saada oleva drooni külge.
The purpose of the project was to develop a pest control drone.
Töö tulemusena projekteeriti seadmele vajalikud konstruktsioonid ja elektroonika skeemid.
The second purpose was to find a proper drone on the market that can carry the payload and has sufficient flight time to fly into the right place.
Igasuviselt inimestele probleeme tekitavate herilaste ja vaablaste tõrje on küllaltki ajamahukas ja nõuab tihti kõrgustesse ronimist.
Author deisigned figures that helped to create the first prototype of this sort of pest control drone.
Prototüübi valmistamiseks vajalikud tehnilised joonised on väljatoodud töö lisas.
During the research has sawed 591 logs with average capacity 0,752 cubic meters.
Töö käigus on kokku saetud 591 palki keskmise mahuga 0,752 m3 .
Author sharped blades in sharpening machine and measured the difference before and after sharpening.
Autor mõõtis saelindi laiust enne ja pärast teritamist.
Sharpening cuts off 0.5 millimetre of metal, 38 millimetre wide blade can be sharpened 28 times before it have to be replaced.
Lint püsib teravana ligikaudu 63 lõiget saagides palgiklassi 410-430 mm. Terituse käigus käiatakse maha 0,5 mm metalli, 38 mm linti saab teritada 28 korda enne, kui see tuleks asendada uuega.
In United States of America sawmill owners are made researches like this and they have figured out that Wood-Mizer Double Hard blade sharpening lasts 2.36 cubic meters of pine logs.
Ameerika Ühendriikides on saeoperaatorid teinud Wood-Mizer Double Hard lintidega sarnaseid uuringuid ja tulemuseks on saadud keskmiselt 2,36 m3 männipalki ühe terituskorraga.
The quality of sharpening was inspected with microscope to find cracks in blade.
Terituse kvaliteeti on hinnatud mikroskoobi abil, kus on otsitud lindist mõrasid.
The calculations are made for sawing one cubic meter of logs.
Arvutused on tehtud ühe kuupmeetri palgi saagimise kohta.
The bachelor’s thesis research saw blade lifetime, maintenance during sharpening and work.
Bakalaureusetöö uurib saelintide eluiga ja hooldamist terituse ajal ja saagimise käigus.
The results can be used in saw industry, where calculations are made to find the cost of sawing a cubic meter of logs.
Tulemusi saab kasutada saetööstuses, kus arvutatakse kulusid ühe kuupmeetri palgi saagimiseks.
The result of this research shows that the Wood-Mizer Double Hard blade can cut 2.79 cubic meter of pine logs during one sharpening.
Töö tulemustes selgub, et Wood-Mizer Double Hard saelindiga on võimalik saagida 2,79 m3 palki ühe terituskorraga.
The research have to continue to figure out how log diameter and species affect the time and cost for maintenance of blades.
Käesolevat teemat on vaja edasi uurida, et teada saada, kas puuliik või diameeter mõjutavad oluliselt lindi hooldamiseks kuluvaid ressursse.
The research problem is developed during sawing where calculations are made to figure out the cost of new saw blades and maintenance.
Uurimisprobleem on tekkinud saagimise käigus, kui on olnud vajalik leida kulu lintide hooldamiseks ja uute ostmiseks.
Research results can be used in forest industry to figure out the cost of sawing a cubic meter of logs or to find an amount of blades for job.
Töö tulemusi on võimalik kasutada saetööstuses saagimise omahinna arvutamisel ja vajaliku lindikoguse leidmisel.
In this bachelors research the result was 2.79 cubic meters of same kind of logs.
Antud töö tulemusel saadi keskmiseks saetud palgi koguseks 2,79 m3 ühe terituskorraga.
The author has made suggestions on how to accelerate the production process and calculated theoretical processing costs.
Lisaks on tehtud autoripoolsed ettepanekud kuidas oleks võimalik tootmisprotsessi kiirendada ning on arvutatud teoreetilised töötlemiskulud.
The operation of the edging saw and cross cutting saws were filmed with a camcorder and later analyzed with a video editing program.
Servamissae ja järkamissaagide tööd filmiti videokaameraga ning hiljem analüüsiti videotöötlusprogrammiga.
The results of the analysis show that the edging saw used in the company takes on average 71,8 seconds to process one unit of material.
Analüüsi tulemustest selgus, et ettevõttes kasutatava servamissaega kulus ühe ühiku puitmaterjali tootmiseks keskmiselt 71,8 sekundit.
The processing cost for the edging saw is 15,8€/m3 , cross cutting of sawtimber 14,6€/m3 cross cutting of planed timber 11€/m3 .
Servamismasina töötlemiskulu oli 15,8 €/m3 , saematerjali järkamisel 14,6 €/m3 ning höövelmaterjali järkamisel 11 €/m3 .
With sawtimber the duration of processing was on average 46,4 seconds with two cuts, 70 seconds with three cuts and 96 seconds with four cuts.
Saematerjali puhul kulus ühe ühiku töötlemiseks kahe lõike puhul keskmiselt 46,4 sekundit, kolme lõike puhul 70 sekundit ning nelja lõike puhul 96 sekundit.
The purpose of this Master’s thesis is to examine the productivity of equipment used in the postprocessing unit of Priimo Mets OÜ.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida Priimo Mets OÜ puidu järeltöötlemisüksuses kasutatavate seadmete tootlikkust.
Based on processing costs, a profitability analysis has been made for the purchase of two different planing machines.
Töötlemiskuludele tuginedes on tehtud tasuvusanalüüs kahe erineva nelikanthöövli soetamiseks.
Comparing processing costs, the costliest is the planing process, where processing 1m3 of wood costs 22,6€.
Töötlemiskulude poolest oli kõige kulukam hööveldamise protsess, kus kulus 1m3 töötlemisele arvutuslikult 22,6 €.
Cross cutting of planed timber took 44 seconds on average.
Höövelmaterjali järkamine võttis aega keskmiselt 44 sekundit.
The productivity of the planing machine is found by using a formula found in special literature.
Nelikanthöövli tootlikkus on leitud erialakirjanduses leiduva valemi abil.
A edging saw, two cross cutting saws (one for sawtimber, the other for planed timber) and a four-side planing machine were examined.
Vaatluse alla võeti servamissaag, kaks järkamissaagi (saematerejali järkamissaag ja höövelmaterjali järkamissaag) ning nelikanthöövel.
The productivity of the four-side planing machine was calculated by a formula and is 23,4 seconds.
Nelikanthöövli tootlikkus on arvutuslikult 23,43 sekundit.
The most time consuming part in the process is the materials’ passage through the machine and sorting of the received materials.
Kõige enam võttis protsessis aega materjali läbimine masinast ning saadud materjali sorteerimine.
The most time consuming operational stage here was the removal of materials from the machine and stacking the material for packaging.
Ajakulukaim tööetapp oli siinkohal materjalide eemaldamine ja pakki ladumine.
The most time consuming process in cross cutting was the removal and sorting of materials.
Kõige ajakulukam protsess seamaterjali järkamise juures oli materjalide eemaldamine ja sorteerimine.
Analysis of the wood postprocessing line of Priimo Mets Ltd – a case study
Priimo Mets OÜ järeltöötlusliini tootlikkuse analüüs
Many people do not want to actively participate in the planning process, or do not dare to express their opinion at public meeting.
Paljud inimesed aga ei soovi aktiivselt planeerimisprotsessis osaleda või ei julge oma arvamust välja öelda tavapärastel kaasamise viisidel.
The most important quality factors were smooth walking/cycling (13), tidy surrounding (9) and peacefulness (9).
Kõige olulisemaks kvaliteedinäitajaks hinnati mugavat jalgsi/rattaga liikumist (13), puhast ja korrastatud ümbrust (9) ja rahulikkust (9).
Planning is communicative venture in which the participation and debate is essential.
Planeerimine on kommunikatiivne ettevõtmine, milles osalemine ja arutelu on kesksel kohal.
The most important for the residents were green areas (32 %) and residential areas (26 %).
Kõige olulisemad olid rohealad (32 %) ja elamualad (26 %).
The survey showed that the quality of the living environment is an important issue for residents in rural area.
Küsitlus näitas, et elukeskkonna kvaliteet on elanikele tähtis teema ka maal.
Information transfer into GIS makes the data easily used in planning.
Info ülekandmine GIS-i teeb selle lihtsasti kasutatavaks planeerimisel.
Most of the valuation was positive (73%).
Valdavalt väljendati kohtadega seotud positiivseid kogemusi (73 %).
Web-based public participation method SoftGIS, developed in Finland, allows to reach a larger number of inhabitants and enables to give input into planning without actively participating in the process.
Soomes välja töötatud veebipõhine avalikkuse kaasamise meetod Pehme-GIS jõuab suurema hulga inimesteni ja võimaldab elanikel anda sisendit kaasavasse planeerimisse ilma protsessis aktiivselt osalemata.
The research was performed in Luunja rural municipality, where the continuous population growth and the accompanying intensification of settlement, has brought the issues about maintaining and developing the quality of the living environment into sharp attention.
Uuring viidi läbi Luunja vallas, kus pidev rahvaarvu suurenemine ja sellega kaasnev asustuse tihenemine on toonud teravalt päevakorda elukeskkonna kvaliteedi säilimise ja arendamise küsimused.
The method helps to identify valuable or sensitive places, in the early planning stage, especially when concerning densification processes that are often socially conflictual.
Meetod aitab varases planeerimisetapis välja selgitada inimestele väärtuslikud või tundlikud kohad, millest teadlikkus on vajalik iseäranis asustuse tihendamisega seotud protsessides, mis on sageli sotsiaalselt konfliktsed.