natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contrary, aspartate, glutamate, alpha-aminoadipic acid levels and aspartate/asparagine, glutamate/glutamine, alpha-aminoadipic acid/kynurenine ratios were reduced.
Langenud olid aspartaadi, glutamaadi ja alfa-aminoadipiinhappe tase ning aspartaat/asparagiini, glutamaat/glutamiini, alfa-aminoadipiinhape/kinureniini suhted.
Alterations in metabolomic profile of lipids, amino acids and biogenic amines in the early course of schizophrenia spectrum disorders
Lipiidide, aminohapete ja biogeensete amiinide metaboloomilise profiili muutused skisofreenia spektri häirete varajases kulus
The aim of the study was to characterise glycerophospholipid, sphingolipid, amino acid and biogenic amine profile in psychotic disorder patients in different stages of the illness.
Uurimistöö eesmärk oli kirjeldada psühhootilise häirega patsientide glütserofosfolipiidide, sfingolipiidide, aminohapete ning biogeensete amiinide profiili haiguse erinevates faasides.
The study proved dynamic changes in amino acid, biogenic amine and specific lipid metabolite profile in schizophrenia spectrum disorder patients during the course of illness and long-term treatment.
Uurimistöö tõendas skisofreenia spektri häiretega patsientide aminohapete, biogeensete amiinide ning spetsiifiliste lipiidsete metaboliitide profiili dünaamilisi muutusi haiguse kulu ja pikaajalise ravi vältel.
Wide band-gap materials are rather important in many contemporary lighting and electronic applications.
Laia keelutsooniga pooljuht- ja dielektrikmaterjalid on olulisel kohal mitmetes kaasaegsetes valgustus- ja elektroonikarakendustes.
Because of the high interest in the field of applications, systematic studies concerning the preparation, technological adaption and fundamental properties of these materials have been carried out for almost half a century.
Tingituna valdkonna olulisusest on tahkisefüüsikud tegelenud ligikaudu pool sajandit aktiivselt nii antud materjalide valmistamise, rakenduslike aspektide selgitamise kui ka fundamentaalteaduslike probleemidega.
Important among those are questions of intrinsic defects (mainly oxygen vacancies) and energy transfer mechanisms between light-induced charge carriers and both intrinsic and optically active rare-earth dopant.
Nende hulgas on olulisel kohal kristallstruktuuri defektide (peamiselt hapniku vakantside) ja erinevate optiliselt aktiivsete haruldaste muldmetalli lisandite ja valguse poolt indutseeritud laengukandjate vaheline energiaülekanne ning samuti rakenduslikult rohkem huvi pakkuvate mittetasakaaluliste kristallifaaside lisanditega stabiliseerimise tingimused.
In the current work mostly two wide-gap oxides — ZrO2 and HfO2 — have been studied.
Antud teadustöö raames on uuritud kahe viimasel ajal järjest enam rakendusi leidva laia keelutsooniga oksiidmaterjali — ZrO2 ja HfO2 — optilisi ja struktuurseid omadusi.
As a result of the work a comparative spectroscopic and phase stabilisation study of differently prepared ZrO2 and HfO2 was conducted.
Töös antakse põhjalik võrdlev ülevaade erinevatel meetoditel valmistatud ZrO2 ja HfO2 spektroskoopilistest ja faasistabilisatsiooni iseärasustest.
Additionally, a novel method was introduced and applied to probe the crystal phase in micro- and nanoscale by analysing the spectral fine structure of rare-earth ions’ photoluminescence.
Samuti kirjeldatakse uudset muldmetallioonide kiirgusspektrite peenstruktuuri analüüsil põhinevat kristallifaasi detektsiooni meetodit, mida kasutatakse kristallifaasi määramiseks nii mikro- kui nanoskaalas.
A closer look is given to the energy transfer mechanisms between light-induced charge carriers and rare earth defects and the energetic placement of rare-earth ions’ energy levels with respect to the energy bands of the host matrices.
Lähemalt vaadeldakse haruldaste muldmetalliooni lisandite energiaülekande mehhanisme oksiidis ning kirjeldatakse viimaste energeetilist paiknemist põhiaine tsoonide suhtes.
Spectroscopic and phase-stabilisation properties of pure and rare-earth ions activated ZrO2 and HfO2
Harulaste muldmetallidega dopeeritud ja dopeerimata ZrO2 ja HfO2 spektrsoskoopilised ja faasi-stabilisatiooni omadused
Regardless of the amount of work already done, many questions about some specific properties of these oxides are still only speculatively described.
Tingituna nimetatud ainete võimalike modifikatsioonide mitmesusest ja struktuuri keerukusest on hoolimata juba läbi viidud teaduslikest uurimistöödest viimastega siiski seotud mitmeid üheselt lahendamata ja rakendusi pärssivaid probleeme.
white LED-lamps) and solid state lasers as well as to novel designs in microelectronic device manufacturing.
Tänu nendele materjalidele on osutunud võimalikuks mitmete luminofoorvalgustite (sh. valged LED-lambid), tahkislaserite ja innovaatiliste mikroelektroonika lahenduste väljatöötamine.
Restored works of rarity
Ennistatud kultuuriväärtusi : näituse kataloog
In the articles included in the dissertation, these specific questions are given detailed answers.
Artiklites, mis doktoritöö moodustavad, antakse neile spetsiifilistele küsimustele üksikasjalikud vastused.
However, another and at least as important outcome of this study is the formulation of these questions themselves: the creation of a factual and interpretative basis for making them relevant and answerable.
Ent töö teine, vähemalt sama oluline tulemus on vastavate küsimuste formuleerimine ise: faktilise ja tõlgendusliku aluse rajamine, mis muudab need asjakohasteks ja vastatavateks.
More particularly, it is a study of how the idea of Estonia's Nordic identity took form in the context of early Estonian nationalism (Article I), what kind of political expression it found in the activities of Aleksander Kesküla and other Estonian activists during World War I (Article II), and finally, how this period of wartime "émigré intrigue" failed to be integrated into "official" Estonian foreign politics and diplomacy, emerging in 1917-18 (Article III).
Täpsemalt selgitades on tegemist uurimusega sellest, kuidas Eesti põhjamaine identiteet varase Eesti rahvusluse osana välja kujunes (Artikkel I), millise poliitilise väljundi see leidis Aleksander Kesküla ja teiste eesti aktivistide tegevuses Esimese maailmasõja ajal (Artikkel II) ja lõpuks, kuidas Kesküla maailmasõjaaegne "emigrandiintriig" jäi lõimimata tekkiva Eesti Vabariigi välispoliitikasse ja diplomaatiasse, mis hakkas välja kujunema aastatel 1917-1918 (Artikkel III).
Estonia Gravitates Towards Sweden: Nordic Identity and Activist Regionalism in World War I
Eesti kaldub Rootsi poole: põhjamaine identiteet ja aktivistlik regionalism Esimeses maailmasõjas
The methodological approach used in the dissertation is a combination of political and cultural history, which means that I suggest cultural explanations for political developments and – vice versa – political explanations for features of cultural identity.
Töös kasutatud metodoloogiline lähenemine kujutab endast kombinatsiooni poliitilisest- ja kultuuriajaloost, mis tähendab, et poliitilisi arenguid on püütud seletada kultuuriliste faktorite kaudu ja vastupidi.
This is reflected in the fact that much of the overview article of this dissertation is allocated to a presentation of a unified theoretical framework, based on the articles, but is now more coherent and more easily applicable, making explicit the author's theoretical assumptions and facilitating research into similar issues in the future.
Seetõttu on suurem osa doktoritöö kokkuvõtvast avaartiklist pühendatud küll otseselt artiklitel põhineva, kuid siinkohal paremini ühtlustatud teoreetilise raamistiku kirjeldusele, mis muudab eksplitsiitseks autori teoreetilised eeldused ja annab võimaluse sarnast uurimistööd tulevikus kergema vaevaga jätkata.
At the same time, this identity itself is understood as an important and integral feature of the Estonian nationalism as a political ideology and movement, which even in hindsight should not be discarded as simply a product of romanticism or wishful thinking.
Ühtlasi on sama identiteeti töös vaadeldud kui varase Eesti rahvusluse jaoks ülimalt olulist, lausa olemuslikku joont, mida pole ka tagasivaates kohane kõrvale heita tühja fantaasia või soovmõtlemisena.
A novel contribution to the historical research is the attempt to understand the political activities of Aleksander Kesküla and other Estonian activists during World War I as expressions of a certain aspect of early Estonian nationalism – the Estonian Nordic identity.
Uuenduslik on püüe mõista Aleksander Kesküla ja teiste Eesti aktivistide Esimese maailmasõja aegset poliitilist tegevust varase Eesti rahvusluse ühe aspekti – Eesti põhjamaise identiteedi – väljendusena.
The main aim of this dissertation is to investigate how its two objects of research – Estonian Nordic identity and the World War I-era Estonian activist regionalism – were related to each other.
Doktoritöö peamine eesmärk on selgitada seoseid selle kahe uurimisobjekti vahel, milleks on Eesti põhjamaine identiteet ja Esimese maailmasõja aegne Eesti aktivistlik regionalism.
Flourishing life as an aim of education
Inimõitseng hariduse eesmärgina
Tests confirmed high efficiency of parallelization (16 executor setup had given a speedup of 13.14x) and showed positive potential of Hadoop as a platform for massive image processing.
Need katsed kinnitavad meetodi kõrget efektiivsust (16 protsessoritega klastri puhul on saavutatud 13.14x kiirendus) ja näitavad platvormi Hadoop positiivset potentsiaali piltide massiliseks töötlemiseks.
The filtering algorithm Non-Local Means had shown to give good refinement results.
On tõestatud, et filtreerimisalgoritm Non-Local Means annab väga head filtreerimistulemused.
It was shown that the Non-Local Means approach to noise reduction problem can be successfully adapted for execution in the distributed fashion of MapReduce model.
On näidatud, et müra vähenemise meetodit Non-Local Means saab edukalt adapteerida käivitamiseks MapReduce hajumudelina.
In this work the parallel computing approach to this task was implemented on the distributed processing framework Apache Hadoop.
Käesolevas töös sellelle probleemile lähendatakse paralleelarvutuse metoodikaga hajusarvutuse raamistiku Apache Hadoop abil.
Satellite systems designed for exploratory surface scanning face the problem of noise presence in images acquired electromagnetically, i.e by means of radars.
Maapinna skaneerimise ja uurimisega tegutsevate satelliitide süsteemide üheks suureks probleemiks on müra, mis esineb elektromagnetiliselt (i.e. radarite poolt) saadud piltidel.
A solution to this inherent problem has been searched for in the area of noise reduction filters applicable after the raw data is collected.
Selle probleemi lahenduse üheks suunaks on müra vähendamise filtrid, mida rakendatakse töötlemata andmetele.
Benchmark experiments were carried out on the test image to evaluate scalability of the approach.
Meetodi skaleerimise hindamiseks on läbiviidud eksperimendid testpiltidega.
SAR Image Denoising Using Non-Local Means on MapReduce
Müra eemaldamine SAR piltidelt kasutades NL-means algoritmi MapReduce mudelil
However, the method is known to be computationally expensive, which poses a problem for processing of large datasets.
Seevastu aga on teada, et see algoritm nõuab suurt arvutusvõimsust.
A disciplinary history of Latvian mythology
Läti mütoloogia distsiplinaarne ajalugu
In-depth analysis illustrates dynamics of reconstructions of mythological space, but comparison of Latvian and Estonian scholars and their works demonstrates the similarities determined by impact of external factors on knowledge production process.
Süvaanalüüs toob esile mütoloogilise ruumi rekonstrueerimise dünaamika, kuid läti ja eesti uurijate ning nende tööde võrdlusest ilmneb, et sarnasusi on põhjustanud teadmisloome protsessi välised tegurid.
Latvian mythology is also located as a constitutive part of broader research projects concerning Proto-Indo-European and Baltic mythologies.
Läti mütoloogia kuulub olulise osana ka avaramatesse projektidesse, mille sisuks on protoindoeuroopa ja balti mütoloogia rekonstrueerimine.
Further several parallel research traditions are defined analysing the post-war period scholarship: taking place in academia of Soviet Latvia, within the community of exile Latvian researchers, in the circles of Moscow-Tartu school of semiotics.
Sõjajärgse teaduse analüüsi põhjal on defineeritud ka järgnevaid paralleelseid uurimistraditsioone: Nõukogude Läti akadeemilistes asutustes, läti pagulaste kogukonnas ja Moskva-Tartu semiootikakoolkonna ringides.
Mapping the density of intertextual links and similarities in extra-textual – institutional, political, societal contexts – the author has defined several research traditions of Latvian mythology.
Võttes aluseks intertekstuaalsete seoste ning ekstratekstuaalsete sarnasuste tiheduse institutsionaalses, poliitilises ja ühiskondlikus kontekstis, on autor määratlenud läti mütoloogia uurimises mitmeid traditsioone.
The analysis is focussed on institutional, scholarly knowledge production, exploring bi-directional relationships between causes and effects in texts and practices concerning the geographically and linguistically constructed object of research – Latvian mythology.
Analüüsi keskmes on teadmiste loome institutsionaalses kontekstis ja põhjuste ning tagajärgede vastastikused suhted neis tekstides ja praktikates, mis puudutavad läti mütoloogiat kui geograafiliselt ja keeleliselt konstrueeritud uurimisobjekti.
This dissertation is a treatise upon the knowledge production process within the field of mythology research, located between folkloristics, history and studies of religion.
Väitekirja teemaks on mütoloogia uurimine kui teadmisloome protsess, mis paikneb folkloristika, ajaloo ja religiooniteaduse piirialal.
The author of the thesis defines and applies methodology of reflexive historiography, as such having its roots in post-modern and post-structural discourses, linguistic anthropology, critical studies of culture, and sociology of science.
Rakendatud on refleksiivse historiograafia metodoloogiat, mille lähtekohad on postmodernismi ja poststrukturalismi diskursuses, lingvistilises antropoloogias, kultuuriteaduses ning teaduse sotsioloogias.
The first is a discursive formation of pre-institutional scholarly cum poetical emergence of textual productions upon the subject matter until the World War I. The second research tradition developed in Latvia during the interwar period.
Neist esimene diskursiivne formatsioon on institutsioonidele eelnev poeetilis-uurimusliku tekstiloome esiletõus enne esimest maailmasõda.
Most of these features are based on the real characteristics of birds (voice, colour, size).
Selliste tunnuste enamik hõlmab lindude reaalseid omadusi (hääl, värv, suurus).
The study will be useful for Finno-Ugric linguists and ethnolinguists, ethnographers, folklorists, and also for all those interested in the traditional culture of the Mari.
Uurimus on mõeldud fennogristidele ja etnolingvistidele, etnograafidele, folkloristidele, aga samuti kõigile, kes tunnevad huvi traditsioonilise mari kultuuri vastu.
The sources of material were the published lexicographical works, ethnographic descriptions, folklore collections of texts and the author’s field materials.
Väitekirja materjali allikad on olnud ilmunud leksikograafilised teosed, etnograafilised kirjeldused, rahvaluuletekstide kogumikud ja autori isiklikud välitööde materjalid.
A smaller group consists of signs attributed to birds on the basis of folk representations – mythological, folklore, etc. (bad memory, the ability to forecast events).
Vähem iseloomulikud on tunnused, mis on lindudele antud rahvalike (mütoloogiliste, folkloorsete jne.) ettekujutuste põhjal – halb mälu, võime sündmusi ette ennustada.
There are two principles of birds’ names nomination: nomination by object’s attributes (voice, size, appearance and others) and nomination by relative signs of the object (time of arrival or departure, bird food, locative attachment, etc.).
Esile tuuakse ornitonüümide nominatsiooni põhimõtted: nominatsioon objekti tunnuste järgi (hääl, suurus, väline kuju jms.) ja nominatsioon objekti kaudsete tunnuste järgi (linnu saabumise või äralennu aeg, linnu toitumine, lokaalne seotus jms.).
We identified some of the most striking images of birds preferred in Mari tradition.
Selgitati välja hulk mari traditsioonis esiletõusvaid kõige ilmekamaid linnukujundeid.
The subject of this study is Mari ornithological vocabulary, considered in the ethno-linguistic, sociolinguistic and onomasiological aspects.
Uurimuse objektiks on mari ornitonüümid, mida on vaadeldud etnolingvistilistes, sotsiolingvistilistes ja onomasioloogilises aspektis.
In the work, there are 19 essays devoted to the images of the crow, rook, crow, raven, magpie, owl, duck, goose, swan, cuckoo, crane, dove, swallow, bird, quail, nightingale, starling, wagtail, woodpecker, rooster, chicken.
Neile linnukujundeile on töös pühendatud 19 ülevaadet: vares, künnivares, hakk, ronk, harakas, öökull, part, hani, luik, kägu, kurg, tuvi, pääsuke, lõoke, vutt, ööbik, kuldnokk, västrik, rähn, kukk, kana.
At the second stage of the study we carried out a semantic-derivational and phraseological analysis of the birds’ names.
Uurimuse teisel etapil viiakse läbi ornitonüümide semantilis-derivatsiooniline ja fraseoloogiline analüüs.
An ethnolinguistic analysis of Mari ornithonyms
Mari ornitonüümid etnoligvistika aspektist
At the first stage of the work we defined the amount of knowledge of ornithological vocabulary in the Mari eastern dialect areas by using the sociolinguistic analysis.
Töö esimesel etapil määratletakse sotsioligvistilise analüüsi tulemusel ornitonüümse sõnavara tundmise määr mari keele idamurde rühmas ja teostatakse ornitonüümide onomasioloogiline analüüs.
Names of birds serve as the basis for the creation of ornitonimiс names of a person (сузиге means "young wood grouse", ʻteenagerʼ), plants (коракмӧр means "Crow berry", ʻMay lilyʼ), disease (чывышинча means "Chicken eyes", ʻmoon-blindnessʼ), embroidery patterns (агытан поч means "rooster tail"), household items (турняшӱй means "Crane neck", ʻcurve timber in telegeʼ) and so on. Observations of the domestic and wild birds’ habits served as the basis for the formation of phraseological units with birds names’ component, which reflect the appearance, physical qualities, character traits, intelligence, human actions and so on. As a result of analysis of semantic derivations, formed on the basis of ornitonimiс vocabulary and phraseological units, which include birds’ designations, we can point out the most characteristic bird features, marked in the language and culture.
Linnunimed on aluseks inimese (сузиге, sõnasõnalt «metsisepoeg» ʻteismelineʼ), taimede (коракмӧр, sõnasõnalt «varese mari» ʻmaikellukeʼ), haiguste (чывышинча, sõnasõnalt «kana silm» ʻkanapimedusʼ), tikandimustrite (агытан поч, sõnasõnalt «kukesaba»), tarbeesemete (турняшӱй, sõnasõnalt «kure kael» ʻvankri viltune prussʼ) jm. ornitonüümilisteks nimetusteks.
At the third stage we reconstruct the images of birds in the traditional Mari culture by using language, dialect and folklore data.
Töö kolmandas etapis võeti ette katse taastada linnukujundeid maride traditsioonilises kultuuris keeleliste (ka murdeliste) ja rahvaluule andmete järgi.
This thesis describes the ethno-linguistic characteristics of representations of birds in the traditional culture of the Mari and provides an analysis of vocabulary related to this area.
Väitekiri käsitleb kujutlusi lindudest traditsioonilises mari kultuuris ja sellega seotud sõnavara.
Soil eukaryotic community responses to land use and host identity
Eukarüootse mullaelustiku seos maakasutuse muutuse ning peremeestaime identiteediga
Doing research on belowground organisms is troublesome – in addition to being hidden from the everyday perspective on the world, most soil-dwellers are either microscopic or at least small enough to seriously hinder detection and identification.
Mullaelustiku uurimine pole lihtne – lisaks sellele, et maa-alune elu jääb inimese igapäevasest tajuruumist kõrvale, on enamik mullas elutsevaid organisme kas mikroskoopilised või vähemalt piisavalt pisikesed, et nende leidmine, rääkimata liikide eristamisest, on keeruline.
We found that stress caused by human influence (or in some cases, cessation of) strongly influences the compositional structure of AM fungi, but does not always directly translate to loss of biodiversity.
Leidsin, et inimtegevusest (või selle tegevuse lõpetamisest) tingitud stress mõjutab suuresti koosluste koosseisu, kuid ei pruugi tingimata päädida vaadeldavate organismide liigirikkuse vähenemisega.
As the compositional structure could be viewed as a proxy of the functional characteristics we speculate that human disturbance might influence the function of the belowground biosphere.
Kuna liigilist koosseisu võib teatud lähenduses käsitleda koosluse funktsiooni indikaatorina, leidsin, et inimtegevuse mõju hindamiseks ei piisa pelgalt liikide loendamisest.
To our great surprise, we also found that despite the great imbalance of the overall diversity of AM fungal species and plant species with whom they form symbiosis with (the ratio of land plant species to AM fungal species is about 300:1), the communities of AM fungi in plant roots are not assembled randomly.
Lisaks leidsin vastupidiselt ootustele, et vaatamata enamiku taimeliikidega koos elavate AM seente väiksele globaalsele liigirikkusele (maismaa taimeliikide ning AM seeneliikide arvu suhe on umbes 300:1) ei ole taimejuurtesse „komplekteeritud" AM seeneliikide kogum juhuslik, vaid mükoriisavõrgustikus eelistavad teatud peremeestaimed kindlaid seeneliike (või vastupidi).
Further, we demonstrated that human disturbance could have an opposite effect at different ends of the natural biodiversity gradient – naturally species poor sites gain in biodiversity and vice versa.
Samuti leidsin, et looduslike ökosüsteemide AM seente liigirikkusele on inimtekkelistel häiringutel vastassuunaline mõju – vaesemates kasvukohtades elurikkust suurendav ning rikkamates vähendav.
The PhD thesis in hand dealt with global and regional anthropogenic impact on one of the ubiquitous groups of soil organisms – arbuscular mycorrhizal (AM) fungi that form symbiosis with nearly 80% of land plants.
Doktoritöö käigus uurisin, kuidas mõjutab inimtegevus ühe olulise maa-aluse elustikurühma – peaaegu 80% maismaa taimeliikidega sümbioosis elavate arbuskulaarmükoriissete (AM) seente – elurikkust nii globaalsel skaalal ning Eestile omastes poollooduslikes kasvukohtades.
In order not to be confined to a single organism group, we showed co-varying changes of different groups of soil-dwelling eukaryotes, from symbiotrophic fungi to soil animals, in response to human-mediated change of habitat.
Puisniidul erinevaid organismirühmi uurides selgus, et inimtegevuse tõttu muutunud kasvukohtades muutuvad samaaegselt ja -suunaliselt mitmed päristuumsed organismirühmad, nii mükoriisaseened kui ka mullas elavad loomad.
Normativity of scientific laws
Teadusseaduste normatiivsusest
I discern three different ways, each having two levels, in which laws of nature are normative.
Ma eristan kolme erinevat viisi, neist igaühel kaks tasandit, kuidas loodusseadused on normatiivsed.
Firstly, conceptual normativity means prescriptions of how the world is to be thought or talked about.
Esiteks, kontseptuaalne normatiivsus tähendab ettekirjutusi, kuidas tuleb maailmast mõelda või kõnelda.
Secondly, epistemic normativity means the standard of (exact) sciences for reaching certain knowledge.
Teiseks, episteemiline normatiivsus tähendab (täppis)teaduse eeskuju kindla teadmise saavutamisel.
In this paper I defend the position that (mathematical) laws of nature are normative similarly to legal norms: they prescribe actions or end results of actions, states of art.
Selles töös kaitsen seisukohta, et (matemaatilised) loodusseadused on normatiivsed sarnaselt nagu õigusnormidki: nad kirjutavad ette tegevusi või tegevuste lõpptulemusi, asjade seise.
Thirdly, practical normativity means ways of how the world outside laboratory should be treated.
Kolmandaks, praktiline normatiivsus tähendab viise, kuidas laborivälise maailmaga tuleks ümber käia.