natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Purpose of this research was to find out excavator productivity and the influence of the stump diameter to extraction time in the different plots.
Antud töö eesmärgiks oli teada saada, erinevatel katsealadel, juurimismasina tootlikkus ja diameetri mõju kändude juurimise ajale.
In the rural areas there are many problems which need to be dealt with like the aging of the population, the young people leaving for towns, and the unemployment.
Maapiirkonnas on palju lahendust ootavaid probleeme nagu vananev elanikkond, noorte lahkumine linna, tööpuudus.
One possibility to alleviate such problems is the LEADER support program, which is targeted to the development of the rural area via the improvement of local cooperation.
Üks võimalus sellistele probleemidele leevendust pakkuda on LEADER toetusprogramm, mis on suunatud maapiirkonna arendamiseks läbi kohaliku koostöö edendamise.
The responses to the questionnaire show that the majority of the respondents regard the LEADER action in the municipality important.
Küsimustiku vastustest selgus, et suur osa vastajatest peab LEADER tegevust oma vallas oluliseks.
The survey shows that the inhabitants of the municipalities do not know much about the LEADER support program and have no information about the implemented projects.
Tööst selgus, et valdade elanikud ei tea LEADER toetusprogrammist eriti palju, ning pole teadlikud elluviidud projektidest.
In order to achieve the aim of the research the author carries out document observation and compiles two questionnaires - one for the applicants of the support aid and the other one for the inhabitants of the municipalities to find out their opinion.
Uurimuse läbiviimiseks teostas autor dokumendivaatluse ja koostas kaks küsimustikku, ühe toetuse taotlejatele ning teise valdade elanike arvamuse saamiseks.
The data shows that the LEADER projects have had a significant economic impact on the municipalities during the period of 2011-2014.
Andmetest selgus, et LEADER projektid avaldasid perioodil 2011-2014 valdadele suurt majanduslikku mõju.
Due to that the author recommends presenting the projects implemented thanks to the LEADER program more extensively and to promote the program more actively.
Sellest tulenevalt soovitab autor rohkem LEADER toetusprogrammi toel elluviidud projekte elanikkonnale tutvustada ning programmi aktiivsemalt reklaamida.
The majority of respondents think that the project has improved the living environment, the image, the population’s activity and the development of the entrepreneurship.
Samuti arvasid suur osa vastajatest, et paranenud on elukeskkond, maine ja elanikkonna aktiivsus ning ettevõtlus on arenenud.
The biggest support sum is designated to the development of entrepreneurship and the action of the improvement of the competitiveness, the smallest sum of the total support aid is designated to the action to improve the living environment.
Kõige suurema toetussumma tõi valdadesse ettevõtluse arendamine ja konkurentsivõime tugevdamise meede ja kõige väiksema elukeskkonna parandamise meede.
The Impact of Projects Funded from LEADER Action 2011-2014 on the Development of Jõhvi and Toila Rural Municipalities
LEADER meetmest 2011-2014 rahastatud projektide mõju Jõhvi ja Toila valla arengule
The aim of the Bachelor’s thesis is to study the impact of the projects in Jõhvi and Toila Rural Municipalities funded from the LEADER support program in 2011-2014.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli LEADER toetusprogrammi mõju Jõhvi ja Toila vallale perioodil 2011-2014 hindamine.
OTT is a convenient and functional system with a simple structure through which the natural farm food can be brought closer to people.
OTTi näol on loodud lihtsa struktuuriga hästi toimiv ja mugav süsteem, mille läbi saab talutoitu inimesteni tuua.
Progress so far has been remarkable, especially due to the fact the initiative for this network has primarily come from volunteer activists and farmers looking for a marketing output.
Senine areng on olnud märkimisväärne, sest süsteem on välja kujunenud vaid vabatahtlike eestvedajate algatusel ning väljundit otsivate talunike kaasamisel.
The Performance, Problems and Perspectives of Direct Food Supply Chain in Estonia
Otse tootjalt tarbijale toiduvõrgustiku toimimine, kitsaskohad ja arenguperspektiivid Eestis
Present paper concentrates on the analysis of the system´s weaknesses and future perspectives using manufacturers´point of view.
Käesoleva töö käigus vaadeldi OTT süsteemi toimimist eelkõige tootjate seisukohalt, analüüsides nii süsteemi kitsaskohti kui ka tulevikuperspektiive.
In order to coordinate this network a central organization called Estonian OTT has been developed.
Viis aastat tagasi alustanud Kuusalu OTTist on välja kasvanud üleriigiline võrgustik ning selle koordineerimiseks on loodud katusorganisatsioon Eesti OTT (Otse tootjalt tarbijale), mille kaudu turustatakse kohalikku talutoitu otse tarbijale.
Currently, OTT is at the stadium where it has its own identity and potential to be implemented all over the country.
Käesoleval hetkel on jõutud punkti, kus OTTil on välja kujunenud oma identiteet ning on potentsiaali üleriigilise rakenduse leidmiseks, kuid edasise arendamise jaoks on vaja kindlasti täiendavaid vahendeid.
Entrepreneurs seem to be seeing the potential in OTT. At the moment though, their standpoint is rather noncommittal monitoring the further development of the system with anticipation.
Samas on tootjad enamasti pigem äraootaval seisukohal ja jälgivad ootusega edasisi arenguid.
Obviously, in order to improve the system more financial resources should be granted and wider promotion is needed.
Süsteemi edasiarendamiseks tuleks leida täiendavaid vahendeid ja teha teavituskampaaniaid, kuid ilmselt on vajalik ka tootjate endi veidi aktiivsem roll selle tegevuse juures.
Doing that probably would assure faster progress and it is most likely the already evolved networks educe financial independence.
Tulevikku vaadates on ilmselt tarbijate huvi kohaliku talutoidu vastu pigem püsiv ja seega juhul, kui OTT võrgustik kasutab hästi võimalikke toetusmeetmeid ja tutvustab oma tegevust, on võrgustikul hea potentsiaal kasvada arvestatavaks süsteemiks.
Even though the system has not yet been broadly recognized it has been set off successfully.
Suuremas mahus taolise süsteemi pidamine koos kampaaniate ning igakülgse tutvustamisega ei saa toimuda ainult vabatahtlikkuse toel.
There are four farming systems – N0, N40, N80 and N120.
Väetusvariantidest on kasutusel neli fooni: N0, N40, N80, N120.
This master thesis is based on long-term field that was conducted in 2013 to 2017.
Käesolevas uurimustöös kasutatakse 2013–2017.
According to this thesis results and economical analysis, optimal mineral nitrogen amount for summer barley in this longterm experiment is 80 kg/ha.
Lähtuvalt katse tulemustest ning tasuvusanalüüsist, on antud pikaajalise katse põhjal optimaalseim lämmastiku kogus suviodrale 80 kg/ha
The first year red clover biomass yield was lower on N80 and N120 treatment (comparing to N40), but mineral nitrogen had positive after effect on second year red clover’s biomass yield.
Võrreldes N40 väetusfooniga, oli I aasta ristiku biomassisaak N80 ja N120 korral madalam, kuid järgmisel aastal avaldus mineraallämmastiku positiivne mõju punase ristiku biomassisaagile.
The study showed that nitrogen influenced summer barley yield positively, but higher doses affected it’s quality negatively.
Mineraallämmastik mõjutas suviodra terasaaki positiivselt, kuid suuremad väetusnormid kvaliteeti negatiivselt.
The influence of fertilizer influence on the grain yield ofsummer barley and biomass yield of undersown red clover
Väetamise mõju suviodra terasaagile ning allakülvatud punase ristiku biomassisaagile
The purpose of the thesis was to reasearch mineral nitrogen influence to the yield and quality of summer barley and to the biomass yield of undersown red clover, to find optimal fertilizer quantity for highest summer barley and undersown red clover yield on first year and nitrogen influence to second year’s red clover biomass yield.
Töö eesmärgiks on selgitada erinevate mineraallämmastiku normide mõju suviodra kui kattevilja terasaagile ja selle kvaliteedile ning allakülvatud punase ristiku biomassisaagile.
The experiment was founded in 2008 as a five-field crop rotation with the following order of the crops: winter wheat, field pea, potato, summer barley undersown with red clover, red clover.
Katse külvikorra rotatsioonis on talinisu, hernes, kartul, suvioder punase ristiku allakülviga ning ristik.
For the project area is Chinatown, with an objective to combine it with the rest of the cityspace and make it more attractive for the people as well outside of Chinatown.
Projektalaks on Jaamamõisa linnaosas asuv Hiinalinn, eesmärgiga siduda see ala muu linnapildiga, elavdades sealset elu ning tehes selle atraktiivsemaks ka elanikele väljaspool Hiinalinna.
I have created a project, that offers solutions for maintaining Chinatown´s identity.
Olen koostanud projekti, mis pakub välja uusi lahendusi Hiinalinna identiteedi jätkusuutlikumaks muutmisel.
Considering the high costs and energy demand of mineral fertilizers, it is increasingly important to use more alternative nutrient sources such composts.
Arvestades mineraalväetiste kõrget hinda ja energiakulu on üha tähtsam kasutada alternatiivseid väetisained, sh komposte.
Sustainable use of fertilizers is important for maintaining balanced nutrient cycling in agro-ecosystem, soil quality and crop productivity.
Jätkusuutlik väetiste kasutus on oluline, et säilitada tasakaal agro-ökosüsteemi aineringes, mullaviljakuses ja taimekasvatuse produktiivsuses.
Compost was applied in three norms according to total N (200, 275 and 350 kg ha-1 ).
Komposti kasutati kolme normiga üldlämmastiku koguse alusel (200, 275 ja 350 kg N/ha).
Second year residual effect of compost use to spring wheat grain yield was already smaller (8–17%) and statistically non-significant (p=0.07).
Teise aasta järelmõju nisu saagikusele oli juba väiksem (8–17%) ja statistiliselt ebaoluline.
Direct and residual effect of compost use on the crop yield
Komposti kasutamise otse- ja järelmõju põllukultuuride saagikusele
First year residual effect to the potato yield was significant and resulted in increase by 19-30%.
Esimese aasta järelmõju kartuli saagikusele oli statistiliselt oluline ning saagikasv oli 19–30%.
There were no significant differences in grain yields between compost application norms.
Erinevate kompostinormide vahel saagikuses usutavad erinevused puudusid.
Compost use is likely to enhance soil quality and crop yields.
Komposti suurendavad tavaliselt saagikust ja parandavad mulla kvaliteeti.
As an average of three years (2012– 2014) barley yield increased by 0.87, 1.13 and 1.52 t/ha with compost norms 200, 275 and 350 kg N/ha respectively.
Komposti kasutamisel suurenes odra saak usutavalt ning kolme aasta keskmisena oli enamsaak sõltuvalt väetisnormist 0,87, 1,13 ja 1,52 t/ha.
Crop rotation field experiment to reveal direct effect of compost to the spring barley yield and residual effect to potato and spring wheat yield was conducted in Tartu, Estonia on pseodopodzolic soil.
Käesoleva töö eesmärk oli hinnata komposti otsemõju odra terasaagile ning järelmõju kartuli ja suvinisu saagikusele Tartu lähistel Eerikal näivleetunud mullal läbi viidud põldkatses.
In addition to first year yield increase it’s very important to consider positive residual effect of compost use.
Komposti järelmõju kahaneb aasta-aastalt, ent siiski on oluline arvestada selle pikemaajalist kumulatiivset positiivset mõju taimekasvatuse produktiivsusele.
Three year average proportional yield increase in first growing season after compost application was in range 40–50%.
Komposti otsemõjul suurenes odra saagikus 40–50%.
Direct effect of compost application on the increase of barley yield was statistically significant.
Vähem on teadmisi kompostide järelmõjust saagikusele.
The thesis conducted two empirical studies.
Töö käigus viidi läbi kaks empiirilist uuringut.
The thesis is comprised of two chapters – the theoretical and the practical.
Bakalaureusetöö koosneb kahest peatükist – teoreetilisest ja empiirilisest.
The necessity of public property in today’s society is explained, as well as the origin of public property in European Union member states with a background historically similar to ours.
Selgitatakse munitsipaalomandi vajalikkust tänapäeva ühiskonnas ja munitsipaalomandi tekkimist meile sarnase ajaloolise taustaga Euroopa Liitu kuuluvates riikides.
The thesis will give an overview of the answers supplied in the questionnaire and in the interviews and will bring out the root causes of the problems.
Töös antakse ülevaade küsitluse ja intervjuude vastustest ning tuuakse välja probleemide põhjused.
The first chapter gives an historical overview of different land reforms in the areas known as Estonia, the declaring of land as public property in Estonia before 1940 and its legal basis.
Esimeses peatükis antakse ajalooline ülevaade maareformidest Eesti aladel, munitsipaalomandi tekkimisest Eestis enne 1940. aastat ja selle seadusandlikest alustest.
To solve the more complicated issues arising from declaring public property, it would be efficient to organise meetings between representatives of the state, the country government and the local government, and to discuss possible solutions for preventing future problems or to handle the existing ones in a faster manner.
Munitsipaliseerimise käigus ilmnevate keerulisemate probleemide lahendamiseks oleks otstarbekas korraldada riigi, maavalitsuse ja KOV esindajate kokkusaamisi ning arutada võimalikke lahendusvariante probleemide edaspidiseks ennetamiseks või nende kiiremaks likvideerimiseks.
A questionnaire and interviews with the land specialists of Harju county’s local governments.
Küsitlus ja intervjuud Harju maakonna maavaldkonna spetsialistidega KOVdes.
Although the land reform has been going on for over 20 years, the issue of declaring land as public property has gained more importance with the approaching of deadlines declared in the Land Reform Act and the need to end the land reform.
Kuigi maareform on kestnud küll juba üle 20 aasta on maa munitsipaalomandisse andmise taotlemise aktuaalsus tõusetunud alles MaaRSga kehtestatud tähtaegade ja maareformi lõpetamise vajadusega.
In order to solve the problems and to end the land reform faster, a more constructive approach to collaboration between the state and the local governments is required.
Probleemide lahendamiseks ja maareformi kiiremaks lõpetamiseks piisaks ka riigi ja KOVi vahelisest konstruktiivsest koostööst.
Finally, the applications for declaring land as public property which have been submitted to Harju County Government 2006-2012 will be analysed by category and the problems inhibiting the process of declaring public property will be explained.
Lõpuks analüüsitakse Harju Maavalitsusele 2006-2012 aastatel esitatud munitsipaalomandisse andmise taotlusi liigiti ning tuuakse välja probleemid, mis aeglustavad munitsipaliseerimise protsessi.
The thesis as a whole finds that to solve the abovementioned problems, in most cases legislature would need to be changed and more state support for the local governments is required.
Koostatud töö põhjal järeldatakse, et toodud probleemide lahendamisel oleks enamasti abi õigusaktide muutmisest ja riigipoolse toetuse andmisest KOVdele.
The second chapter will have an in-depth look at one of the goals of the land reform, namely the legislature related to the declaring land as public property, the problems of it and the origin of public assets.
Töö teises peatükis käsitletakse põhjalikumalt maareformi ühte eesmärki ehk maade munitsipaalomandisse andmisega seonduvat seadusandlust ja problemaatikat ning munitsipaalvara tekkimist.
Declaring of land as public property in Harju county
Maade munitsipaliseerimine Harju maakonna näitel
The aim of the Bachelor’s thesis was to examine the problems and hindrances of declaring land as public property in Harju county and to find the possible solutions.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada maa munitsipaalomandisse andmisel esinevad probleemid ja kitsaskohad Harju maakonnas ning leida võimalused neile lahenduste leidmiseks.
The thesis will explain the differences in declaring land as in relation to the modifications of the Land Reform Act.
Töös tuuakse välja MaaRS muutmistega maade munitsipaliseerimise erinevused.
Ecosystem services were first researched in the 1990s.
Ökosüsteemiteenuseid alustati uurima esimest korda 1990-ndatel aastatel.
Ecosystem services are divided in three groups: supply, regulated and cultural services.
Ökosüsteemiteenused jagunevad kolme rühma: varustavad, reguleerivad ja kultuurilised teenused.
Comprehensive plans are being processed by searching for direct or indirect connecyions with ecosystem services.
Üldplaneeringuid töötakse läbi, otsides otseseid või kaudseid seoseid ökosüsteemiteenustega.
Current situation shows that about half of the services taht are offered by ecosystems on the planet, are either degraded or they are used unsustainably.
Hetkeseisuga on umbes pool ökosüsteemidelt pakutavatest teenustest maakeral kas degradeerunud või neid kasutatakse jätkusuutmatult.
Nowadays people are moving all around the world from cities to countrysides, this is why ecosystem services are under the bigger danger.
Tänapäeval kolivad inimesed kogu maailmas aina rohkem linnadesse elama, selle tõttu on ohus ökosüsteemide poolt pakutavad teenused.
During this research we look into how important are ecosystem services in towns and grade their importance in economy, life quality and nature environment aspect.
Küsitluse käigus uuritakse kui olulised on ökosüsteemiteenused linnades ning hinnatakse ökosüsteemiteenuste olulisust majanduslikust, elukvaliteedi ja looduskeskkonna aspektist lähtudes.
It turns out that most important service is drinking water, from regulatory side air and from cultural service side healcare promotion service.
Küsitluse käigus selgus, et varustavatest teenustest kõige olulisem on joogivee teenus, reguleerivatest teenustest õhukvaliteedi regulatsiooni teenus ning kultuurilistest teenustest tervise edendamise teenus.
If population wants to get good quality of ecosystem services from now on, it is crusial to estimate and maintain existing ecosystems.
Kui inimkond soovib ka edaspidi saada ökosüsteemide poolt pakutavaid kvaliteetseid teenuseid, tuleb hinnata olemasolevaid ökosüsteeme ja neid säilitada.
We can concure that ecosystem services are less known , but their sstate is being managed and improved upon by implementig appropriate measures and regulations.
Järelduseks võib öelda, et ökosüsteemiteenuseid tuntakse veel vähe, kuid nende seisundi parendamisega juba aktiivselt tegeletakse ja rakendatakse vastavad meetmed ning seatakse piirangud.
Application of the concept of ecosystem services in the comprehensive plans of the towns of Ida-Virumaa county
Ökosüsteemiteenuste teema käsitlused Ida-Virumaa linnade üldplaneeringutes
Also people from local government and from environmental agency are asked for opinion about eosystem services importance in the towns.
Käesolevas töös uuritakse, milliste ökosüsteemide poolt pakutavate teenuste säilitamisega ja parendamisega on arvestatud Ida-Virumaa linnade üldplaneeringute koostamisel ning küsitakse kohalike omavalitsuste ja keskkonnaameti töötajate arvamust ökosüsteemiteenuste tähtsusest linnades.
Developement of CO2 measuring system
Süsinikdioksiidi mõõtesüsteemi arendus
As from practical side of the work, a overview is given how to develop a modern carbon dioxide measuring device with all necessary equipment for using it in demand controlled ventilation.
Peale seadme testimist ja kontrollimist võib väita, et mõõteseade koos elektriajamiga töötab korrektselt vastavalt tellijapoolsetele nõudmistele.
This work gives a description of developement of carbon dioxide measuring system.
Lisaks on ka välja toodud tulemused mõõteseadme katsetustest süsinikdioksiidiga.
The fieldwork was carried out for three consecutive days in 2019 in four different apple orchards, where insects were captured with both nets and three different colored pan traps.
Välitööd viidi läbi 2019. aasta kolmel järjestikusel päeval neljas erinevas õunaaias, kus putukaid püüti nii võrguga kui ka kolme erinevat värvi vesipüünistega.
The number of dipetarns in blue pan traps was significantly lower than in white or yellow traps.
Kahetiivaliste putukate hulk sinistes vesipüünistes oli märgatavalt madalam, kui valgetes ja kollastes.
Because of the decrease of pollination services, there is an increased need for research in pollination services.
Tolmeldamisteenuste vähenemise tagajärjel on suurenenud vajadus uurida tolmeldajate arvukust ja mitmekesisust.
Apple orchards pollinator fauna and efficiency of capturing methods
Õunaaedade tolmeldajate fauna ja püügiviiside efektiivsus
The aim of the experiment was to find out the abundance and species composition of pollinators in Estonian apple orchards.
Töö eesmärgiks on välja selgitada tolmeldajate liigirikkus Eesti õunaaedades.
The results showed that net capturing was better method even for solitary bees.
Tulemustest selgus, et lõpuks kujunes siiski võrguga püük ka erakmesilaste puhul efektiivsemaks püügimeetodiks.
In the case of bees none of the pantrap colors increased the attractiveness, therefore working with bees the colour of a pan trap does not change the results.
Mesilaselaadsete puhul ei omanud püüniste värvus olulist rolli, seega mesilastega töötamisel ei pruugi vesipüüniste värvuse erinevus tulemusi mõjutada.
Capturing honeybees and bumblebees with pan traps was not effective, but the method was suitable for solitary bees and dipterans.
Meemesilaste ja kimalaste püük vesipüünistega efektiivne ei olnud, küll aga õnnestus nendega püüda erakmesilasi.
Therefore bees, as most abundant pollinators, are very important pollinators of natural plants and crops worldwide.
Tolmeldamisel on ökosüsteemis oluline osa tagamaks elurikkus ja toidutootmise jätkusuutlikkus, mistõttu on mesilased kui arvukaim tolmeldajate rühm kogu maailmas, ühed olulisemad looduslike taimede ja põllukultuuride tolmeldajad.
During this study, both bees and flies were detected in high numbers, a results which could suggest that the pollination demand could be satisfied in these gardens, and possible in Estonia too.
Antud katse tulemuste põhjal tuvastati suurel hulgal nii kile- kui kahetiivaliste liike, millest võib oletada, et tolmlemisteenus peaks olema tagatud.
Over the last thirty years, they have changed significantly.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on need märgatavalt muutunud.
„Old" population, which spread vegetatively has been replaced by a „new" population (especially in Europe).
„Vana" populatsioon, mis levis vegetatiivselt on „uue" populatsiooni poolt välja vahetatud (eelkõige Euroopas).
In this study was used older and newer foreign-language reviewed research articles, and the data was compared with each other in this paper.
Uurimustöös kasutati vanemaid ja uuemaid võõrkeelseid retsenseeritud teadusartikleid, mille andmeid oleks võimalik omavahel võrrelda ning antud töös kasutada.
In Europe has been found a large genotypic diversity in populations, and the high incidence of mating type A2, which may indicate sexual reproduction.
Euroopas on erinevate teadlaste katsete tulemusena leitud suur populatsioonide genotüübiline mitmekesisus ning kõrge A2 paarumistüüpide esinemissagedus, mis võib viidata sugulisele paljunemisele.
The "new" population spreads sexually, which may cause oospores.
„Uus" populatsioon levib suguliselt, mille tagajärjel võivad tekkida oospoorid.
To what extent and how much the pathogen has changed over the 165 years.
Millisel määral ja kui palju on pooleteise sajandi jooksul patogeen muutunud.
Over the last thirty years has been tried to control the pathogen "new" sexually spreading population, which is more resistant to environmental and climatic conditions, and the infection persists for several years in a row.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on üritatud tõrjuda patogeeni „uut" suguliselt levivat populatsiooni, mis on vastupidavam keskkonna- ja ilmastikuoludele ning püsides nakkuslik mitu aastat järjest.