natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy efficiency in buildings is based and calculated by the Government of the Republic of Estonia 20.12.2007 Regulation No. 258 "Minimum Requirements of Energy Efficiency".
Hoonete energiatõhusust arvutatakse Eesti Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2012. aasta määruse nr 68 „Energiatõhususe miinimumnõuded" järgi.
Growth of Advance Regeneration of Norway Spruce After Clearcut
Hariliku kuuse eeluuenduse kasv lageraie järgselt
In that event, the production of composite elements has increased in the past decades.
Sellel põhjusel on viimasel paarikümnel aastal suurenenud komposiitelementide tootmine.
In today’s construction industry it is important that structures are economical and durable.
Tänapäeva ehituses on väga tähtis konstruktsioonide ökonoomsus ja vastupidavus.
A comparison of wall element bending results, at similar loading combinations, showed that the sag on two different panels could vary 2 times.
Seinapaneelide läbipainete võrdlus samadel koormustel näitas, et paneelide läbipaine võis paneeliti erineda kuni kaks korda.
In the tests of the timber-concrete wall elements 9 specimens were used, three of which were poured with fiber-reinforced concrete and reinforcement steel bars were used in the other 6 elements 3 were with a diameter of 6 mm and last 3 were of 8 mm. One of the samples with a 6 mm thick steel bar was tested without lattice girders.
Puit-betoon seinapaneelide katsed tehti 9 paneeliga, millest 3 paneeli betoonplaat oli kiudarmeeritud, 3 katsekeha oli armeeritud 6 mm armatuurvõrguga ja 3 paneeli – 8 mm armatuurvõrguga.
The test specimen that did not have a lattice girder frame had 4.8 times bigger sag than the timber-composite wall element.
Katsekeha, millel puit-metall sõrestik puudus oli läbipaine sama koormuse juures 4,8 korda suurem.
Experimental determination of bearing capacity of composite timber and concrete wall element „TimBet"
Komposiitse puidust ja betoonist seinaelemendi „TimBet" kandevõime katseline määramine
This Master’s thesis aims to determine the load capacity of timber-concrete wall elements and compares them with theoretical calculations.
Magistritöö eesmärgiks on määrata puit-betoon seinapaneelide kandevõime ja võrrelda neid arvutuse teel saadud tulemustega.
This gives an advantage to the use of timber-concrete elements compared with wood and stone building.
See annab puit-betoon komposiitelementide kasutamisele eelise puit- ja kivimaja ees.
As a result of this Master’s thesis timber-concrete wall elements’ loading capacity and the bending stiffness of timber-metal lattice girders were obtained.
Antud magistritöö tulemusena määrati puit-betoon seinaelementide kandevõime ja Positalade paindejäikus.
Extra experiments were conducted to recive better calculation results with timber-metal lattice girders.
Täpsemate lähteandmete saamiseks komposiitpaneeli arvutamiseks tehti eraldi katsed puit-metall sõrestikpostidega.
The results showed that the lattice girder frame had a major impact on the wall element.
Tulemustest selgus, et paneelide läbipaindeid mõjutas puit-metall betoonplaadi ja sõrestiku koostöö.
Posi-Joist beams were tested for bending strength.
Selleks katsetati Posi-talasi paindele, et saada parem ülevaade nende paindejäikusest.
Later, restults obtained have been compared to previous studies.
Seejärel on saadud tulemusi võrreldud varasemate uurimustega.
In addition, it gives an overview of the positive and negative aspects of short-rotation.
Lisaks antakse ka ülevaade lühikese raieringi vajalikkusest ning positiivsetest ja negatiivsetest aspektidest.
The results show, that all the stands used in the study produce profit.
Tulemustest selgub, et kõik töös käsitletud puistud toodavad kasumit.
However, these results are theoretical and the stands do not exist in reality.
Kuid need tulemused olid saadud teoreetiliselt ning tegelikult neid uuritud puistuid ei eksisteerinud.
The main reasons, which contribute short-rotation forest management, are the increased use of thinner assortments in timber market and forest owners opportunity to receive income from clear-cuttig forest during their lifetime.
Peamisteks põhjusteks, mis soodustavad lühikese raieringiga metsa majandamist, on puiduturul suurenenud peenemate sortimentide kasutus ning metsaomaniku võimalus ise oma eluajal uuendatud metsast tulu saada.
In this study, the data from the Forest Stand Database was used and different economic analysis have been done with data of existing real stands.
Antud töös on aga kasutatud metsaregistri andmeid ning nendest lähtuvalt on teostatud erinevaid tasuvusarvutusi reaalselt olemasolevate puistutega.
The aim of this Master's thesis is to study short-rotation profitability of Scots pine, Norway spruce and silver birch stands growing on fertile sites in Estonia and to compare the results with previous studies.
Magistritöö eesmärgiks on uurida Eestis kasvavate viljakate kasvukohtade männi-, kuuse- ja kasepuistute tasuvust lühikese raieringi korral ning võrrelda saadud tulemusi varasemate uurimuste tulemustega.
By species the most profitable are Scots pine forests, and the least profitable are silver birch forests.
Puuliigi põhiselt osutusid kõige kasumlikemaks männikud ning kõige vähem kasumlikeks kaasikud.
Based on economic analysis and comparing it to previous studies, it shows that shortrotation management of Scots pine and Norway spruce stands growing in fertile sites using is very profitable, the same cannot be sure for silver birch stands.
Toetudes tasuvusarvutustele ning nende võrdlusele varasemate uuringute tulemustega, selgub et nii männi-, kui kuusepuistud osutuvad viljakates kasvukohtades lühikese raieringiga majandades vägagi tasuvateks.
Previous studies have showed, that short-rotation management of Scots pine, Norway spruce, and silver birch stands is profitable.
Varasemate uurimustega on tõestatud, et lühikese raieringiga majandamisel viljakates kasvukohtades on männi-, kuuse- ja kasepuistute kasvatamine tasuv.
Compared to previous studies Scots pine and Norway spruce forests were better but silver birch forest significantly worse in this study.
Võrreldes varasemate uurimustega andsid antud töös uuritud männikud ja kuusikud isegi parema tasuvuse, kaasikud aga oluliselt halvema tasuvuse kui varasemalt oli saadud.
Profitability analysis in fertile sites of short rotations in Scots pine, Norway spruce and silver birch stand
Viljakate kasvukohtade männi-, kuuse- ja kasepuistute majandamise tasuvus lühikese raieringi korral
In addition, proposals are made to ensure the warehouse is sustainable.
Lisaks tuuakse välja ettepanekud tagamaks lao jätkusuutlikus.
The second part describes the work methodology and the materials used.
Teises osas kirjeldatakse töö metoodikat ja kasutatud materjale.
In the last part of the thesis, the workload is forecast by year 2020.
Töö viimases osas prognoositakse laokoormust aastaks 2020.
The thesis can be used by warehousing companies to gather information and find new solutions in warehousing.
Tööd saavad kasutada laondusega tegelevad ettevõtted informatsiooni kogumiseks ja uute lahenduste leidmiseks laotöös.
The thesis consists of four major parts – first one describes the company and the work processes at the Tartu Terminal.
Töö koosneb neljast suuremast osast - esimeses kirjeldatakse ettevõtet ja tööprotsesse Tartu Puiduterminalis.
The thesis is composed by analysing the data collected by the warehouse manager of AS Rait, Tartu Terminal from 2014-2018.
Töö on koostatud analüüsides AS Rait Tartu Puiduterminali laojuhataja kogutud andmeid aastatest 2014-2018.
In the third part, changes in workload are analysed and presented.
Kolmandas osas analüüsitakse ja tuuakse välja muutused töökoormuses.
In the fourth part, the reasons why the workload has changed and how the increase in workload has influenced and changed the daily work is found.
Töö neljandas osas leitakse põhjused miks on töökoormus muutunud ja kuidas töökoormuse kasv on mõjutanud ja muutnud igapäevast laotööd.
In the following thesis, the workload of AS Rait, Tartu Terminal has been analysed, treating work processes separately.
Järgnevas lõputöös on analüüsitud AS Rait Tartu Puiduterminali töökoormust, käsitledes igat tööprotsessi eraldi.
The choice of topic was based on the author´s personal interest in the workload of Tartu terminal.
Teemavalik tulenes autori isiklikust huvist Tartu puiduterminali lao koormuse vastu.
The aim of the thesis is to find a numerical change in the workload, the reasons behind it and suggestions, how the company would be able to cope with the increase in workload.
Töö eesmärk on leida töökoormuse arvuline muutus, põhjused selleks ja ettepanekud, kuidas ettevõttel oleks parem töökoormuse kasvuga toime tulla.
Wish to find out how big the change in the workload has been and what has been the cause in the changes.
Soov oli saada teada, kui suur on olnud muutus töökoormuses ja uurida, mis neid muutusi on põhjustanud.
In addition, finding out what has changed in company warehousing and how would it be possible to manage workload within the company.
Lisaks teada saada, mida on see ettevõtte laotöös muutnud ja kuidas oleks võimalik töökoormuse kasvuga ettevõttes toime tulla.
Workload analysis of AS Rait, Tartu terminal
AS Rait Tartu Puiduterminali koormuse analüüs
Chemical changes that take place during the storage of the finished product are also very important.
Samuti on olulised valmistoote säilimise ajal toimuvad keemilised muutused.
The quality of butter depends on many factors such as the quality of the raw material, production method, supplements used and packaging.
Või kvaliteet sõltub mitmetest teguritest nagu tooraine kvaliteedist, töötlemisviisidest, kasutatud lisanditest ja pakendamisest.
Three lots of salted and unsalted butter were prepared at 1- week intervals and they were stored at three different temperatures: - 20 °C for 24 weeks (chemical analysis on every fourth week), + 5 °C for 18 weeks (chemical analysis on every third week) and + 20 °C for 8 weeks (chemical analysis on every second week).
Selleks valmistati nädalaste vahedega 3 partiid magedat ja soolatud rõõsakoorevõid, mida säilitati 3 erineval temperatuuril: -20 °C juures 24 nädalat (keemiline analüüs igal 4. nädalal), +5 °C juures 18 nädalat (igal 3. nädalal) ja +20 °C juures 8 nädalat (igal 2. nädalal).
After eight weeks of storage the sensory characteristics of butter - like appearance, taste and smell – corresponded to those indicating good quality, as all the characteristics scored at least 4 points or higher.
Pärast 8 nädalalist säilitamist oli või organoleptiliste tunnuste poolest - välimus, maitse ja lõhn - hea kvaliteediga, sest kõikide omaduste hinne oli vähemalt 4 punkti või kõrgem.
Determination of the sensory quality of butter was carried out for all storage temperatures and salt levels on the fourth and the eighth-week after butter manufacture.
Sensoorne hindamine viidi kõikide säilitustemperatuuride ja soolsuste korral läbi neljandal ja kaheksandal nädalal peale võide valmistamist.
At all storage temperatures, the level of acid value was lower (maximum value 0.81 mmol/per 100 g fat) than the upper limit established for high quality butter (1.2 mmol/per 100 g fat).
Kõikidel säilitustemperatuuridel jäi happearvu väärtus madalamaks (max väärtus 0,81 mmol/100 g rasva kohta) kui kvaliteetsele võile kehtestatud piir 1,2 mmol 100 g rasva kohta.
Good sensory characteristics of the butter were also confirmed by chemical analyses – acid value and peroxide values remained lower than the established requirements for high quality butter.
Võiproovide häid sensoorseid omadusi kinnitasid ka keemilised analüüsid - nii happearvu kui ka peroksiidarvu väärtused jäid normidest märgatavalt madalamateks.
No major differences were found when comparing acid values and peroxide values at different storage temperatures.
Võrreldes happe- ja peroksiidarvu väärtuseid erinevate säilitamise temperatuuride juures ei leitud suuri erinevusi.
The objective of this investigation was to evaluate the quality of salted and unsalted butter during different storage temperature regimes.
Antud magistritöö eesmärk oli hinnata soolatud ja soolamata rõõsakoorevõi kvaliteeti erinevate säilitusrežiimide korral.
In addition, there were no significant differences between salted and unsalted butters and no age trends for the values.
Ka ei täheldatud olulisi erinevusi mageda ja soolatud või vahel ning kindlaid ajalisi trende väärtuste muutumises.
Quality assessment of salted and unsalted sweet cream butter during storage at different temperatures
Soolatud ja soolamata rõõsakoorevõi kvaliteedi hindamine erinevate säilitusrežiimide korral
The peroxide value was also lower (maximum value 0.050 mekv/ per kg fat) than the upper limit established for high quality butter (0.3 mekv/per kg fat) all storage temperatures.
Kõikidel säilitustemperatuuridel jäi peroksiidarvu väärtus madalamaks (max väärtus 0,050 mekv/kg rasva kohta) kui kvaliteetsele võile kehtestatud piir 0,3 mekv/kg rasva kohta.
The chemical and sensory characteristics of salted butter were not different from unsalted butter at all the analysed storage temperatures.
Soolatud või keemilised ja organoleptilised kvaliteedi näitajad ei erinenud mageda või vastavatest näitajatest ühelgi vaatlusalusel säilitustemperatuuril.
Acid value, peroxide value and sensory quality of salted and unsalted butter were determined.
Erinevatel temperatuuridel säilitatud magedal ja soolatud võil määrati happe-, peroksiidarv ja sensoorne kvaliteet.
Species that had very low glandular trichome density (C. pepo) can be more sensitive to abiotic stress than species that have high glandular trichome density and both types of glandular trichomes (R. officinalis).
Liigid, kellel oli väga madal näärmekarvade tihedus (nt C. pepo) olid abiootilisele stressile tundlikumad kui liigid (nt R. officinalis), kellel oli kõrge näärmekarvade tihedus ja palju erineva morfoloogiaga näärmekarvu.
Two distinct types of glandular trichomes were identified on leaf surfaces: peltate and capitate.
Taimedel tuvastati kahte liiki näärmekarvu – peltate-ja capitate-tüüpi.
The aim of current Bachelor’s thesis was to study the plants stress sensitivity dependence on the morphology and density of glandular trichomes.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida taimede stressitundlikkuse sõltuvust näärmekarvade morfoloogiast ja tihedusest.
For experimentation, some plants were grown in a controlled environment and some plants were collected from the campus of Estonian University of Life Sciences.
Töös kasutatud taimed kasvatati Maaülikooli reguleerivates kliimakambrites või korjati Maaülikooli territooriumilt.
Photos of glandular trichomes were taken with scanning electron microscope.
Skaneeriva elektronmikroskoobi (SEM) fotodelt määrati näärmekarvade tüübid ning mõõdeti tihedust.
Consequently stress sensitivity depends on trichome morphology and density.
Järelikult näärmekarvadega taimede morfoloogiast ja tihedusest sõltub nende stressitundlikkus.
Work consists of two parts.
Töö koosneb kahest osast.
First part is theoretical, that handles property maintenance.
Esimene osa on teoreetiline, mis käsitleb kinnisvara korrashoidu.
In addition, eksperiment with sun protection films was performed.
Lisaks teostati ka eksperiment päikesekaitsekiledega.
Estonian University of Life Sciences main building Fr. R. Kreutzwaldi 1a management and maintenance
Eesti Maaülikooli peahoone Fr. R. Kreutzwaldi 1a hooldamine ja haldamine
Films that reduce summer heat in room by 55% and the heat loss in winter by 20%.
Kiled mis vähendavad suvist palavust 55% ruumis ja talvel vähendavad soojakadu 20%.
Thermography was performed in the rooms of the building, where the heat loss was detected.
Teostati termografeerimine hoone ruumides, kus on täheldatud soojakadusid.
Perform thermograpgy and experiment with sun protection films, that help reduce high temperature in rooms on summermonths.
Teostada termografeerimine ning eksperiment päikesekaitsekiledega, millega on võimalik vähendada ruumide kõrget temperatuuri suvekuudel.
With the information received from the thermography, civil engineers can continue their work to find solution to reconstruction of the reconstructed building.
Termografeerimise käigus saadud andmetega saavad jätkata tööd ehitusinsenerid, et leida lahendus rekonstrueeritud hoone rekonstrueerimiseks.
In the second part of the work, maintenance of the main building of Estonian University of Life Sciences is reviewed and maintenance costs are compared to firm that offers real estate maintenance.
Töö teises osas vaadatakse Eesti Maaülikooli peahoone korrashoidu ning võrreldakse selle kulusid turul tegutseva kinnisvara korrashoiu teenust pakkuva firmaga.
With sun protection films experiment, the Institute of Technology people can find the best solution for the main building of Estonian University of Life Sciences and the other buildings in the campus
Päikesekaitsekilede eksperimendiga saavad jätkata tehnikainstituudi inimesed, leida parim lahendus Eesti Maaülikooli peahoonele ning ka teistele ülikoolilinnakus asuvatele hoonetele.
The purpose of this Bachelor's Thesis is to research administrative model that is used in Estonian University of Life Sciences main building.
Töös uuritakse Eesti Maaülikooli peahoones kasutusel olevat haldusmudelit.
In order to achieve the goal of the theses, a questionaire survey with Estonian nature tourism entrepreneurs was used as a quantitative method.
Magistritöö eesmärgi saavutamiseks kasutati kvantitatiivse meetodina ankeetküsitlust Eesti loodusturismi ettevõtjatega.
Untouched nature is interest to many leisure activities, including hikes with the main goal of nature reserve visitation.
Puutumatu loodus pakub huvi paljudele huvitegevustele sh. jalgsimatkamine ning on peamine eesmärk looduskaitsealade külastamisel.
Organised hiking by the Estonian nature-based tourism enterprises in the protected areas
Eesti loodusturismi ettevõtjate organiseeritud jalgsimatkad kaitsealadel
The collected data will help the decision-making process of nature-based tourism as well with recommendations regarding visitation management in protected areas.
Töös saadud tulemused aitavad kaasa loodusturismialaste otsuste tegemisel kaitsealadel ning samuti külastuskorralduslike soovituste väljatöötamisel.
Globally increasing visitation numbers in protected areas correlate with the need for leisure opportunities in those areas.
Külastajate arv enamusel kaitsealadel üle maailma tõuseb ning väga kiiresti kasvab nõudlus puhke- ja vabaaja veetmise võimaluste järele.
Furthermore, nature-based businesses agree that the rules are needed and feel that more concrete (eg.
Samuti tuli välja, et pigem on loodusturismi ettevõtjad kaitsealadele kehtestatud piirangutega nõus ja peavad nendest kinni ning soovivad ka konkreetsemaid (nt grupi suurused) piiranguid.
Based on the results, Estonian nature-based tourism on organized hikes has mostly gathered in Harju County and Lääne-Virumaa County.
Töö tulemustest selgus, et loodusturismi ettevõttete poolt jalgsimatkade pakkumine on koondunud Harjumaale ja Lääne-Virumaale ning on tihedalt seotud omavahel loodusradade esinemisega neis piirkondades.
The purpose of this study was to find out the attitude of nature-based tourism entrepreneurs torwards to organized hike limitations in protected areas.
Antud töö eesmärgiks on välja selgitada kuidas suhtuvad jalgsimatku korraldavad ettevõtted kaitsealadel kehtivatesse looduskaitselistesse piirangutesse ja kas need seavad tegevustes takistusi ning kas mõjutavad nende tegevusi.
No hindering factors are seen and actions related to organizing hikes takes into consideration protected area limitations.
Takistavaid asjaolusid oma tegevustes ei nähta ning juhindutakse kehtivatest piirangutest.
The majority of the enterprises research the set rules and limitations before organizing the hikes.
Kaitsealadel viivad jalgsimatku läbi kõik loodusturismi ettevõtjad ning ala piirangute ja regulatsioonide kohta teeb uurimust enne matka suur osa jalgsimatkade läbiviijatest.
Therefore the collaboration of organized hiking between Estonian nature-based tourism enterprises and protected area supervisors isimportant.
Seetõttu on oluline ka, et jalgsimatkasid organiseerivad loodusturismi ettevõtjad ja kaitsealade valitseja vahel oleks koostöö ning kehtestatud reeglid ja piirangud oleksid läbimõeldud ja tegevused kaitsealadel planeeritud vastavalt nendele.
Protected areas are important leisure and tourist attractions..
Kaitsealad on olulised vaba aja veetmise ja turismiobjektid ning paljudes piirkondades on matkamine tunnistatud üheks olulisemaks vabaaja veetmise viisiks.
The duration of the breaks was from 3 second to 25 minutes.
Seisakute kestvus varieerus vahemikus 3 sekundist kuni 25 minutini.
The reasons of the longest breaks were the empty lumber pockets, the delay due to filling of the pocket, adjustment of the computer and the disarrangement of lumber on the line.
Suuremateks seisakute põhjusteks olid tühjad saematerjali taskud, tasku täitumine, arvutiprogrammi seadistamisest tulenev viivitus ning liinil risti jooksev saematerjal.
During one measurement day (one shift) in average 169 breaks were observed.
Ühe mõõtmispäeva jooksul esines valdavalt 169 seisakut.
The aim of the thesis was to examine technological breaks in package line of Barrus Ltd sawmill and to suggest solutions to reduce the break time.
Antud magistritöö eesmärgiks oli uurida AS Barrus saetööstuse pakkimisliini tööseisakuid ning pakkuda välja lahendusi seisakutele kuluva aja vähendamiseks.
During the work study 1014 breaks were recorded and it was determined that 19 main types of breaks can be pointed out.
Tulemustest selgus, et kuue mõõtmispäeva jooksul esines kokku 1014 tööseisakut ning valdavalt esines 19 põhilist tüüpi seisakut.
Analysis of the package line of Barrus Ltd sawmill - a case study
AS Barrus saeveski pakkimisliini tootlikkuse analüüs
The problems can be solved if to improve the maintenance of technological line and employ an additional operator.
Töö tulemused näitasid, et seisakute vähendamisel tuleks põhitähelepanu pöörata liini tehnilise seisukorra eest hoolitsemisele ning otstarbekas oleks panna liinile üks operaator lisaks.
Package line is one of the most important lines in sawmill and the total capacity of the sawmill depends on it. To get initial data for analysis the work study was carried out during 6 working shifts, total 48 hours.
Mõõtmiskatseid sooritati kuue tööpäeva jooksul AS Barrus saeveski pakkimisliinil viibides seal vaatlejana.
Staphylococcus aureus in biofilms on parmesan type cheese brine tanks
Staphylococcus aureus parmesan tüüpi juustu soolveevannide biokiles
DNA samples isolated from biofilm samples were sent to the Institute of Genomics of the University of Tartu for sequencing.
Biokileproovidest eraldatud DNA proovid on saadetud sekveneerimisele Tartu Ülikooli genoomika instituuti.
As a result of the research, it was concluded that S. aureus was not present in any of the studied biofilm samples, although, according to the literature, staphylococcal enterotoxins which were not identified in this work may be present.
Töö tulemusena leiti, et uuritud biokileproovides S. aureus’t ei esinenud, ehkki võib kirjanduse andmete kohaselt sisaldada stafülokokkide enterotoksiine, mida käesolevas töös ei määratud.
This thesis focused on the research and analysis of whether S. aureus could be distinguished from the biofilm of parmesan type cheese brine tanks as well as to provide an overview of the microbes that may be present in chees brine, and lastly, to conduct a microbiological and molecular study of the presence of S. aureus in samples of biofilms on the parmesan type cheese brine tanks in one Estonian dairy industry.
Bakalaureusetöö raames uuriti, kas parmesan tüüpi juustu sooveevannide biokilest on võimalik tuvastada S. aureus’t ning anti ülevaade juustu soolveevannide biokiles esineda võivate mikroobide kohta ning teostati mikrobioloogiline ja molekulaarne uuring S. aureus’e esinemise kohta ühe Eesti piimatööstuse parmesan tüüpi juustude soolveevannide biokileproovides.