natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Biochar was added in the amount of 10% of the source material’s dry ingredient content.
Biosütt lisati 10% lähtematerjali kuivainesisaldusest.
It gives ground to claim that adding biochar to the compost rises the temperature little bit higher and also accelerates the composting process.
See annab alust väita, et biosöe lisamine komposti tõstab temperatuuri pisut kõrgemale ning ka kiirendab kompostimisprotsessi.
It is also studied whether composting with biochar provides more homogeneous humidity, and higher temperature and pH.
Samuti uuritakse kas biosöega kompostimine tagab homogeensema niiskusesisalduse ning kõrgema temperatuuri ja pH.
The char produced in anaerobic environment is used to improve the quality of the soil, to stimulate the growth of the plants and to bind carbon to the soil.
Anaeroobses keskkonnas toodetud sütt kasutatakse mulla omaduste parandamiseks, taimede kasvu stimuleerimiseks ja süsiniku sidumiseks mulda.
The goal of current master’s thesis is to analyze the effect of the biochar on composting (through segregation of CO2, N2O, CH4 ) and on the quality of the compost (by determining the content of Ctot, Ntot, DOC, DON and pH).
Antud magistritöö eesmärgiks on katse põhjal analüüsida biosöe mõju kompostimisele (CO2, N2O, CH4 eraldumise näol) ja komposti kvaliteedile (määrates Cüld, Nüld, DOC, DON sisaldused ning pH).
But in further studies the analyses of the effect of the biochar to the loss of nutrients in the compost should be made and the methods of collecting the green house gases should be improved.
Kuid edasisteks uuringuteks tuleks teha analüüsid biosöe mõju toitainetele kaole kompostis ning täiustada kasvuhoonegaaside kogumise metoodikat.
The effect of biochar on composting and compost quality
Biosöe mõju kompostile ja komposti kvaliteedile
This shows that adding biochar to the compost doesn’t change the contents of C and N within all the variables studied.
See näitab, et biosöe lisamine komposti ei mõjuta C ja N sisaldust kõikide uuritavate näitajate piires.
Taking previous into account, it can be said that adding biochar to the composting process helps to decrease the emission of the green house gases, especially N2O emissions.
Eelnevat arvestades võib öelda, et biosöe lisamine kompostimisprotsessi aitab vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni, eeskätt N2O emissiooni.
The results of the green house gas emissions show that adding the biochar to the compost decreased the segregation of N2O.
Kasvuhoonegaaside emissiooni tulemused näitavad, et biosöe lisamine komposti vähendas N2O eraldumist.
The comparison of the dry ingredient content shows that the biochar versions kept more homogeneous humidity level - this can be caused by the biochar produced on low pyrolysis, which has hydrophobic qualities.
Kuivainesisalduse võrdlus näitab, et biosöega variandid on katse lõpuks hoidnud ühtlasemat niiskuse sisaldust, mis võib olla tingitud madalal pürolüüsil toodetud biosöest, millel on hüdrofoobsed omadused.
By the end of the experiment the C:N ratio of both versions decreased, but the biochar kept the C:N ratio more stable and it didn’t decrease during the process as much as the control version.
Katse lõpuks mõlema variandi C:N suhe vähenes, kuid biosüsi hoidis C:N suhte stabiilsemana ning ei langenud protsessi vältel nii palju kui kontrollvariant.
Also, field and vegetal experiments could be made to understand how biochar affects the crop yield and the assimilation of the nutrients.
Samuti tasuks teha põld- ja taimkatsed saamaks aru kuidas biosüsi mõjutab saagikust ning toitainete omastamist.
The test results show partial positive effect of biochar to composting and compost quality.
Katsetulemused näitavad osalist biosöe positiivset mõju kompostimisele ning komposti kvaliteedile.
The proportion of Ntot increased less in the biochar version, which may have been because less organic carbon was decomposed or more nitrogen was volatilized.
Nüld osakaal tõusis biosöega variandis vähem, mis võib olla tingitud sellest, et kas lagundati vähem orgaanilist süsiniku või lämmastiku lendus rohkem.
The results of the analysis of the C and N content show that adding the biochar effects the C:N ratio during the whole process and the content of Ntot by the end of the experiments.
Komposti C ja N sisalduste analüüsi tulemused näitavad, et biosöe lisamine mõjutab C:N suhet kogu protsessi vältel ning Nüld sisaldust katsevariantide lõpuks.
Does adding the biochar into the composting process increase the microbiologic activity of the soil, binds the carbon better to the soil and decreases the emission of the green house gases.
Kas biosöe lisamine kompostimisprotsessi suurendab mulla mikrobioloogilist aktiivsust, seob süsiniku mulda paremini ning väheneb kasvuhoonegaaside emissioon.
Coming from this goal, it is tried to find answers to following hypotheses – (1) the use of the biochar in composting accelerates the composting process, (2) the use of the biochar decreases the emission of the green house gases (CO2, N2O, CH4), (3) the use of biochar in composting changes the content of C and N. To obtain the results the composting experiment with peat litter horse manure was conducted, in two experiments there were all together 4 control versions and 4 biochar versions.
Sellest lähtuvalt püüame leida vastused järgnevatele hüpoteesidele - (1) biosöe kasutamine kompostimisel kiirendab kompostimisprotsessi, (2) biosöe kasutamine vähendab kasvuhoonegaaside (CO2, N2O, CH4) emissiooni, (3) biosöe kasutamine kompostimisel muudab C ja N sisaldust.
The C:N ratio of the versions was different from the beginning of the experiment – adding the biochar to the compost lifted the C:N ratio higher from the control version.
Variantide C:N suhe oli erinev kohe katse alguses, kus biosöe lisamine komposti tõstis C:N suhte kontrollvariandist kõrgemale.
Rapid growth of the population and increasing consumption that comes with it has brought along more intensive tillage which causes the decrease of organic substance of soil, the increase leaching of nutrients and the growth of the emission of the green house gases (CO2, N2O, CH4).
Elanikkonna kiire kasv ja sellega kaasnev suurem tarbimine on kaasa toonud intensiivsema maaharimise, mille tagajärjel väheneb mulla orgaaniline aine, suureneb toitainete leostumine ning kasvuhoonegaaside emissioon.
In the beginning of the experiment the pH values of both versions were the same, but as usual to the composting process the pH level dropped in both versions almost one unit.
Katse alguses olid pH väärtused mõlema variandi puhul samad, kuid kompostimisele omaselt pH langes.
It can also be seen that the temperature of all the biochar versions gets higher than the versions without the biochar.
Samuti võib näha, et kõikide biosöega variantide temperatuur läheb biosöeta variantidest pisut kõrgemale.
The qualities of biochar increase the pH of soil, increase the absorptive capacity of the cations, and decreases the leaching and emission of nutrients.
Biosüsi oma omaduste tõttu tõstab mulla pH-d, suurendab katioonide neelamismahutavust ning vähendab toitainete leostumist ja lendumist.
It can be done, for example, by mixing it with the organic waste, compost, mineral fertilizer, or adding the biochar into the composting process.
Nüüdseks on jõutud seisukohale, et biosüsi tuleb enne mulda viimist toitainetega rikastada, näiteks segades orgaaniliste jäätmetega, komposti, mineraalväetisega või lisades biosütt kompostimisprotsessi.
The content of Ntot increased credibly by the end of the experiment in both versions.
Nüld sisaldus tõusis katse lõpuks võrreldes algusega usutavalt mõlemas katsevariandis (p<0,001).
Noise is one of the factors that affect a person's health and mood, causing stress and fatigue.
Müra on aga üks tegur, mis mõjutab inimese tervist ja meeleolu, tekitades stressi ja väsimust.
In public buildings, the ventilation systems have an important role of ensuring a suitable indoor climate for people.
Üldkasutatavates hoonetes on ventilatsioonisüsteemil tähtis roll, et tagada seal viibivatele inimestele sobiv sisekliima.
Research on the Noise Level Arising from Ventilation Systems through the Example of School Building Kreutzwaldi 56
Ventilatsioonisüsteemidest tuleneva mürataseme uurimine õppehoone Kreutzwaldi 56 näitel
However, like any other engineering system the ventilation system makes noise which is often not taken into consideration while desining and costructing the ventilation system.
Samas, ventilatsioonisüsteem, nagu iga muu tehnosüsteem, tekitab müra, millega ventilatsioonisüsteemi projekteerimisel ja ehitamisel tihti ei arvestada.
The purpose of this thesis was to investigate the noise emitted by a ventilation system, and to answer the question whether noise problems occure in a well-designed and well-built ventilation system.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida ventilatsioonisüsteemi tekitatavat müra, samuti seda, kas hästi projekteeritud ja ehitatud ventilatsioonisüsteemides esineb müraprobleeme.
The research gave an overview of ventilation systems and the noise arising from them.
Töös anti ülevaade ventilatsioonisüsteemist ja selle tekitatavast mürast.
The research showed that the main noise makers in ventilation systems are the valves of variable air volume, the air volume that is measured larger than designed and the distance between the room and the ventilation unit.
Võimalikeks müratekitajaks osutusid VAV-klapid, projekteeritust suuremaks mõõdetud õhuhulgad ja ruumide kaugus ventilatsiooniagregaadist.
Every room should be analyzed separately in order to identify the main noise maker in this specific room and to reduce the noise level in the school building.
Selleks, et õppehoone ruumide lubatust suuremat mürataset vähendada, tuleks vaadelda iga ruumi individuaalselt, et selgitada välja konkreetne põhjus, mis tekitab ruumides lubatust suurema mürataseme.
It was also intended to introduce the ventilation system and the problems arising from the nature of these systems to engineering professionals.
Samuti oli eesmärgiks tutvustada ehitusspetsialistidele ventilatsioonisüsteemi ja sellest tulenevate probleemide olemust.
What is more, re-measuring the noise level may facilitate finding out the concrete cause of a higher noise level.
Samuti võib konkreetse põhjuse aidata välja selgitada mürataseme kordusmõõtmine.
Attention should be paid on ventilation systems in the early stage of designing the building and the ventilation systems, and in the stage of constructing the ventilation systems.
Diplomitöö tulemusena selgus, et ventilatsioonisüsteemi müra saab vältida, kui süsteemidele pööratakse tähelepanu hoone arhitektuurse projekteerimise-, tehnosüsteemide projekteerimiseja ventilatsioonisüsteemide ehituse staadiumis.
As a result of the thesis, it was found that the noise arising from ventilation systems can be avoided.
Uurimisobjekti näitel selgitati välja, mis on võimalikud müratekitajad ventilatsioonisüsteemides.
The experiment was carried out in Botanical Garden of Tartu University.
Katse viidi läbi Tartu Ülikooli Botaanikaaia kütteta kasvuhoones.
But it still needs more investigation, because compost-like output quality is variable and different species have different requirements for substrates.
Kuid see vajab veel täiendavat uurimist, sest kompostilaadse materjali kvaliteet on varieeruv ja eri liiki taimedel on erinevad nõuded kasvusubstraadile.
This study was taken to explain the compost-like output „Ecocleaner" suitability as growing medium for container plant production.
Uurimistöö eesmärgiks oli selgitada kompostilaadse materjali „Ecocleaner" sobivust konteinertaimede kasvusubstraadina suvelilleistikute tootmisel.
One product of mechanical biological treatment of municipal solid waste is compost-like output.
Olmejäätmete mehhaanilis-bioloogilise töötlemise üheks produktiks on kompostilaadne materjal.
Plants height, diameter, flowers, substrate pH, EC, pulk density and water holding capacity were measured.
Kasvuaegselt mõõdeti taimede läbimõõt, kõrgus ja õite arv ning substraadi pH elektrijuhtivus, lasuvustihedus ja veehoiuvõime.
Plants had most flowers in compost-like output and sewage sludge substrate mixtures, when for geraniums the compost-like output content was up to 50% and for petunias up to 25%.
Taimeliigid on õiterikkamad kompostilaadse materjali ja reoveesette kompostiga substraadisegudes, kui kompostilaadse materjali kogus ei ületa pelargooni puhul 50% ja petuunia puhul 25% substraadi kogumahust.
Ornamentals used in this study were hybrid petunia and geranium.
Komposti mõju uuriti kahele suvelilleliigile, milleks olid hübriidpetuunia ja viirpelargoon.
Compost like output can be used as amendment in substrates.
Kompostilaadset materjali on võimalik kasutada konteinerilutaimede kasvatamisel substraadi koostisosana.
Compost-like output as growing media for container plants
Kompostilaadne materjal konteinerilutaimede kasvusubstraadina
Plants quality was best in substrates which consisted compost-like output up to 25% mixed with composted sewage sludge or garden residues.
Istikute parima müügikvaliteedi tagab substraadisegu, milles kompostilaadse materjali kogus segatuna reoveesette komposti või haljastusjäätmete kompostiga ei ületa 25% substraadi kogumahust.
Different organic composts like composted sewage sludge and garden residues increased compost-like output electrical conductivity.
Kompostilaadsele materjalile „Ecocleaner" turba, reoveesette või haljastusjäätmete komposti lisamine suurendab suurendab selle toitesoolade sisaldust.
Peat increased compost-like output water holding capacity and reduced pulk density, when the content was up to 50%.
Kompostilaadse materjali veehoiuvõime ja lasuvustihedus muutub taimekasvuks sobivamaks, kasutades komposti segus turbaga, kui turba kogus substraadis on 50% või rohkem.
The author conducted the measurments and did calculations by which they made the data chart that identifies the quantities and prices of the materials.
Töö autor teostas mõõtmised ja tegi arvutused, mille järgi koostas andmetabeli, kus on välja toodud materjaliliikide kogused ja hinnakiri.
Environmentally friendly management of construction and demolition waste at Sadala barn as an example
Lammutusjäätmete keskkonnasõbralik käitlemine Sadala lauda näitel
Author investigated what options are possible for the barns demolitions in the most environmentally friendly way while also for it to be the most profitable for the destroyerto owner.
Autor uuris, millised võimalused on lauda lammutamiseks võimalikult keskkonnasäästlikult ning samas ka maksimaalselt tulusad lammutajale.
It can be concluded, that it is best to process as much construction and demolition waste on site and then send the material to be recycled.
Saadud tulemuste analüüsimise põhjal selgus, et kasulikum on töödelda võimalikult palju ehitus- ja lammutusjäätmeid kohalpeal ning seejärel saadud materjalid suunata taaskasutusse.
Increased demand for food is forcing farmers to increase productivity by about 70-85% (Faostat, 2010).
Suurenenud nõudlus toidu järele sunnib põllumajandustootjaid suurendama tootlikkust ca 70-85% (Faostat, 2010).
The world's population is on a steady growth trend, with a projected global population of over 9 billion by 2050.
Maailma rahvaarv on pidevas kasvutrendis, aastaks 2050 prognoositakse maailma populatsiooniks üle 9 miljardi inimese.
The more difficult growing conditions due to global warming and the focus on sustainability and environmental protection are leading to a situation where more and more active substances are being banned and there is a trend towards reducing the use of plant protection products.
Globaalsest kliimasoojenemisest tingitud keerulisemad kasvutingimused ning suunitlus jätkusuutlikusele ning keskkonnahoiule toob kaasa olukorra, kus järjest enam toimeaineid keelustatakse ja on võetud suund taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisele.
Silicon has shown good results in reducing abiotic and biotic stress under laboratory conditions.
Räni on laboritingimustes näidanud häid tulemusi abiootilise ning biootilise stressi vähendamisel.
In the future, such experiment should be repeated in the new growing season and also various silicon-containing foliar fertilizers available on the market should be tested.
Edaspidi peaks katset kordama uuel vegetatsiooniperioodil ning samuti peaks katsetama erinevaid turul pakutavaid räni sisaldavaid leheväetiseid.
The experiment was conducted in two groups.
Proovid võeti kolmes korduses.
In field experiment II, the production field in Valga County, there were also two experimental groups, in the first NPK fertilizers were not used, and in the second group, basic fertilizers with N100 kg / ha, P23 kg / ha and K75 kg / ha were applied to the field.
Põldkatses II Valgamaal oli samuti kaks katsegruppi, esimeses NPK väetisi ei kasutatud, ning teises grupis anti põllule põhiväetiseid normiga N100 kg/ha, P23 kg/ha ning K75 kg/ha.
In field experiment II in the production field, the foliar fertilizer had a positive effect on both biomass and yield.
Põldkatses II tootmispõllul oli lehekaudsel räniväetisel positiivse suunaga mõju nii biomassile kui ka saagile.
In the first group no basic NPK fertilizers were used in addition to silicon foliar fertilizer, and in the second group additional NPK fertilizers were applied as N100 kg /ha, phosphorus and potassium as oxide P80 kg/ha, K140 kg/ha.
Katsed olid jagatud kahte gruppi, esimese katsegrupis lisaks räni leheväetisele täiendavaid põhiväetisi ei kasutatud, ning teises väetatud grupis anti põllule lisaks räni leheväetisele täiendavaid NPK väetisi toimeaines N100 kg/ha, fosfor ja kaalium oksiidina P80 kg/ha, K140 kg/ha.
Silicon spraying did not affect barley yield or quality parameters.
Samuti ei mõjutanud räniga pritsimine saagikust ega saagi kvaliteeti.
In field experiment I, silicon fertilization had a positive trend towards the total biomass of barley, but there was no statistically significant effect.
Põldkatses I oli räniga väetamisel positiivse suunaga trend odra üldbiomassile, kuid statistiline usutav puudus.
The present work is experimental, where the effect of silicon leaf fertilizer on the growth and development of summer barley and on the yield and yield quality is explained in two different field experiments.
Käesolev töö on katsepõhine, kus kahes erinevas põldkatses selgitatakse räni leheväetise mõju suviodra kasvule ja arengule ning saagile ja saagi kvaliteedile.
Impact of silicon fertilizer on barley yield and development
Räni väetise mõju odra kasvule ja saagile
The field tests were carried out in the summer of 2020 on the test fields of Viljandi Agricultural Research Center and on the production field in Valga County.
Põldkatse I viidi läbi 2020. aasta suvel Viljandi katsekeskuse katsepõldudel ning põldkatse II Valgamaal asuval tootmispõllul.
Biomass samples were collected from the test plots for biomass analysis and grain samples were used for yield and quality evaluation.
Katselappidelt koguti kasvuperioodi vältel biomassi proovid ning koristuseelselt vihuproovid, mille teradest määrati ka kvaliteet.
Silicon-containing foliar fertilizer Optysil® was used.
Katsetes kasutati räni sisaldavat leheväetist Optysil®.
Foliar silicon fertilization added 0,37 t /ha for yield in the unfertilized experimental group.
Põldkatses II saadi väetamata katsegrupis räni leheväetamise tulemusena enamsaaki 0,37 t/ha, NPK-ga väetatud grupis räni positiivne mõju puudus.
There were four replicates for each treatment.
Põldkatses I oli kõiki variante neljas korduses.
Thesis had two main goals.
Lõputööl oli kaks eesmärki.
First goal was to evaluate and compare an example buidling design and a built result.
Esimeseks eesmärgiks oli hinnata ja võrrelda hoone projekteeritud- ning ehitatud lahendust.
Heat flow plate was put in all these sections and the results were calculated with 50 years of heating energy expense.
Kõikidesse sektsioonidesse paigaldati soojusvooplaat ja saadud tulemustega arvutati 50 aasta kütteenergia kulu.
Due to higher pollutation and consumption buildings are becoming more and more energy efficient and more environment friendly.
Seoses suurenenud planeedi reostumisega ja energia tarbimisega on hakatud ehitama energiatõhusamaid ning keskkonnasõbralikumaid hooneid.
This thesis also talks about enivronmental friendly building materials and energy efficient solutions.
Seetõttu on ka see lõputöö orienteeritud keskkonnasõbralike materjalide kasutamise ja energia tõhusate lahenduste väljatöötamise suunas.
Air temperature, relative air humidity were measured in a building and results were evaluated on indoor temperature, airhumidity and humidity load dependence of outdoor air temperature of a building.
Hoones mõõdeti õhutemperatuuri, suhtelist õhuniiskust ja hinnati saadud tulemuste põhjal siseõhu temperatuuri, õhuniiskuse ja niiskuslisa sõltuvust välistemperatuurist.
Embodied energy and CO2 emission per square meter was calculated for all sections.
Kõikidel sektsioonidele arvutati sisendenergia ja CO2 emissioon.
Second goal was to evaluate stone loose fill and cellulose loose fill covering impact for thermal transmittance and building’s lifecycle of heat energy.
Teiseks eesmärgiks oli hinnata puistekivi- ja puistetselluvilla katmise mõju soojusjuhtivusele ning hoone elukaare kütte energiatarbele.
Ceiling divided by insulation and covering in four sections: cellu loose fill, rock loose fill, cellu loose fill with wind barrier and stone loose fill with wind barrier.
Pööningu vahelagi jaotati soojustuse ja katmise järgi järgnevalt sektsioonideks: puistetselluvill, puistekivivill, kaetud puistetselluvill ja kaetud puistekivivill.
Envelope joints surface temperature was calculated with calculation program Therm and compared with thermal imaging results.
Programmiga Therm määrati liidete soojusläbivused, mille pinnatemperatuure võrreldi tavaolukorras tehtud termofotodega.
Air leakage was measured in whole building and all rooms separately.
Hoone õhuleket mõõdeti kogu hoonel ventilaatoriga ja anemomeetriga ruumide kaupa.
Research of heat and humidity conditions of woodenframe panels on an example building
Puitkarkasspaneelidest näidishoone piirete soojus- ja niiskustehnilise seisundi uurimine
Thermal imaging was made at normal air pressure conditions and at low air pressure conditions.
Hoonele tehti termografeerimine tava- ja alarõhu olukorras.
The samples were divided in the laboratory such that day samples (87), Monday samples (64), week samples (13) and month samples (13) were formed.
Laborisse toodud proovid jaotati nii, et moodustusid päeva proovid (87), esmaspäeva proovid (64), nädala proovid (13) ja kuu proovid (3).
The purpose of this thesis is to compare the moisture content determined by the employees of AS Anne Soojus of 525 loads delivered by AS Fortum Tartu Lohkva combined heat and power producer in the woodfuel laboratory of the Estonian University of Life Sciences in parallel with the indicators of the same samples.
Töö eesmärk on võrrelda AS Fortum Tartu Lohkva elektri- ja koostootmisjaama (KTJ) tarnitud 525 koormale AS Anne Soojus töötajate poolt määratud niiskusesisaldusi Eesti Maaülikooli puitkütuste laboris paralleelselt samade proovide näitajatega.
The average moisture content determined in the combined heat and power producer was 40.81% and the average moisture content determined in the laboratory was 40.63%.
Koostootmisjaamas määratud niiskuste keskmine saadi 40,81% ja laboris määratud niiskuste keskmine 40,63%.
In order to obtain more accurate ash content and calorific value results, the samples should be taken more often than once a month.
Täpsemate tuhasisalduste ja kütteväärtuste tulemuste saamiseks tuleks teha proove tihedamini kui kord kuus.
With day samples the combined heat and power producer assessed the amount of energy of an average load to be 0.62% lower.
Päeva proovide korral hindas KTJ keskmise koorma energiahulga 0,62% madalamaks.
The combined heat and power producer assessed the amount of energy of loads delivered within three months to be lower than the average.
KTJ hindas kolme kuu jooksul tarnitud koormate energiahulgad keskmiselt madalamaks.
In addition, the amounts of energy of delivered loads that were calculated based on different samples and data of combined heat and power producer are also compared.
Samuti võrreldakse erinevate proovide ning KTJ andmete alusel arvutatud tarnitud koormate energiahulkasid.