natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This experiment showed, that the most suitable organic fertilizers for blueberry production on harvested peatland were Biolan 3-1-7 and Biolan 4-1-2, they both had a good effect on the yield (2103g/plant; 2001g/plant) and gave good vegetative growth, but the highest levels of chemical composition analysis were with mineral fertilizer Cropcare.
Teaduskatsest järeldub, et ammendunud freesturbamullal poolkõrge mustika väetamiseks tootmistingimustes saagikuse parandamise ja efektiivse vegetatiivse kasvu tagamise eesmärgil sobivad orgaanilised väetised Biolan 3-1-7 ja Biolan 4-1-2, kuid viljade keemilise koostise osas olid parimad näitajad mineraalse väetise Cropcare puhul, seega ei saa väita et orgaanilised väetised suurendaks viljades fütotoitainete osakaalu.
In 2011, the nitrogen level was rised up to 100kg/ha (feather meal N 14 – P 1 – K 0 with N 30 kg/ha was added to organic fertilizers) and in 2012 to 120kg/ha (feather meal N50kg/ha was added to organic fertilizers).
Teaduslikuks eksperimendiks koguti vajalik materjal 2012. aasta suvel Tartumaal, Tähtvere vallas, Ilmatsalu külas asuvalt OÜ Hiie Talu mustikaistandikust, kuhu 2006. aastal rajati Eesti Maaülikooli poolkõrge mustika sordi ’Northblue’ katseistandik (pistokstest paljundatud ühe – aastaste taimedega).
Data, needed for this research, has been collected from various sources, but mainly is based on old laws and regulations.
Uurimistööks vajaminevad andmed on kogutud erinevatest allikatest, kuid põhiliselt tugineb töö vanadel seadustel ja määrustel.
Through the years real estate appraisal has evolved to a fairly complicated process.
Kinnisvara hindamine on läbi aastate arenenud üsnagi keerukaks protsessiks.
Data has been collected, using the help of digital archives and libraries.
Andmete kogumiseks on kasutatud digitaalarhiivide ja raamatukogu abi.
Previously the area that has relied on teamwork now relies primarily on one person’s work.
Varasemalt meeskonnatööl tuginenud valdkond on ajapikku arenenud peamiselt ühe inimese tööks.
Property was evaluated in different methods that partly depended on the location of the real estate.
Kinnisvara hinnati eri meetoditega, mis osaliselt sõltus sellest, kus hinnatav vara asus.
Development of Real Estate Appraisal During the I-st and II-nd Independency of Estonia
Kinnisvara hindamise areng Eesti Vabariigis I ja II iseseisvumise ajal
The purpose of this research is to identify the changes that have taken place in real estate appraisal since the first Estonian independence to the present day, including the opinion of the current real estate appraisers.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on välja tuua muutused, mis on toimunud Eesti kinnisvara hindamises alates esimesest Eesti Vabariigist kuni tänapäevani, kaasates sinna ka praeguste kinnisvarahindajate arvamuse.
Survey, which was conducted among the real estate appraisers in Tartu region, shows that the average real estate appraiser is 20-40 year old person with a university degree.
Tartu regiooni kinnisvara hindajate seas läbiviidud küsitlusest selgus, et keskmised kinnisvara hindajad uurimistöö tulemusena on ülikooli haridusega 20-40 aastased isikud.
Estonian first independence period can be characterized by the abundance of appraising methods and existence of evaluation committees.
Esimese iseseisvusaja kinnisvara hindamist iseloomustab hindamismeetodite rohkus ja erinevate hindamiskomisjonide olemasolu.
Between the two independence periods, real estate appraisal didn’t exist due to ESSR-s laws, that didn’t allow private property.
Iseseisvusperioodide vahele jäänud ENSV-s kinnisvara hindamine ei eksisteerinud eraomandi puudumise tõttu.
During the second independence period, Estonian real estate appraisal has developed mainly by new appraisal related laws and embracing the international standards.
Taasiseseisvunud Eestis on kinnisvara hindamine arenenud eelkõige uute seaduste ja rahvusvaheliste standardite omaksvõtmise abil.
Researching different periods of Estonian independence, real estate appraisal has been on constant development in work time as well as work methods.
Pidevas arengus olnud kinnisvara hindamine on, Eesti erinevaid iseseisvusperioode uurides, muutunud nii oma töö meetoditelt kui ka ajakulult.
The research is topical amongst people, who wish to work a real estate appraiser.
Uurimistöö on aktuaalne läbiviidud küsitluse tõttu kõigile kinnisvara hindajana tööle asuvate inimeste seas.
Soil renews very slowly and because it is one of the most important resources in agriculture, it should not be exhausted.
Muld uueneb väga aeglaselt, ning kuna tegemist on põllumajanduse tähtsaima ressursiga, ei tohiks mulda üle kurnata.
MS Office and MS Excel was used when creating the figures and tables.
Jooniste ja tabelite koostamisel kasutati MS Office ja MS Exceli programme.
To make more sound conclusions it is necessary to involve a bigger amount of soil samples and the examination of soil consistency in the laboratory should be repeated for at least three times.
Kindlate järelduste tegemiseks tuleks uurimusse kaasata suurem arv mullaproove ning laboris peaks korduste arv elementide sisalduse määramisel olema vähemalt 3 korduseline.
As a result of intensive production, false farming techniques and wrong seeding, the soil nutrition decreases, which brings along a decrease in the crop yield.
Intensiivne tootmine, valed harimisvõtted, vähene väetamine ning ebaõige külvikord viivad selleni, et mulla liikuvate toitainete sisaldus langeb, millest tulenevalt väheneb ka saak.
The collected material was statistically examined to calculate weighted average as well as standard deviation.
Kogutud materjal töötati läbi statistiliselt, seejuures leiti väljavõtte kaalutud keskmine ja standardhälve.
Based on the available information on the use of fertilizer, the study concluded that both mineral as well as organic fertilizer rates and amounts were not sufficient for the 4 fields that were examined.
Koostatud aktiivbilansi järgi selgus, et mineraal- kui ka orgaaniliste väetiste normid ja kogused ettevõttes ei ole nelja põllu põhjal saadud tulemuste järgi piisavad.
Soil is the medium for plant growth and development.
Muld on taimede toitekeskkond.
The purpose of the thesis was to study the agroecoological condition of LLC Idavere Mõis’s cropland and grassland.
Töö eesmärk oli uurida OÜ Idavere Mõis põllumaa ja rohumaade muldade agroökoloogilist seisundit.
However, taking into account the crop rotation, it can be concluded that the balance of soil nutrients remains negative.
Ettevõtte kasutatud viljavahelduses jäi toitainete aktiivbilanss negatiivseks.
There was a lack of subsequent crops in the crop rotation, however legumes and grass were included.
Külvikorras puudusid vahe- ja järelkultuurid, kuid kaasatud olid liblikõielised- ja kõrrelised heintaimed.
Analysis of agroecological conditions of LLC Idavere Mõis field soils
OÜ Idavere Mõis põldude mullastiku agroökoloogilise seisundi analüüs
The study would have yielded better results if the information about the amount of fertilizer that was used would have been complete.
Parema ja kindlama ülevaate oleks andud ka see, kui väetiste normide ja koguste info poleks puudulik olnud.
The research showed that the soil of LLC Idavere Mõis is among the average of the country in terms of its nitrogen, phosphorus and potassium content.
Ettevõtte muldade lämmastiku-, fosfori- ja kaaliumisisaldus jäi samasse vahemikku Eesti keskmisega.
Material outcomes created in the interventions should not be the main goals of the projects.
Sekkumiste materiaalne väljund ei tohiks olla sekkumiste peamiseks eesmärgiks.
The emphasis has to be on the social side of the project and on the continuous use - that would make these projects more effective.
Pigem peab keskenduma projekti sotsiaalsele küljele ning tulemuste kestlikkusele – see muudaks sekkumised efektiivsemaks.
Finally, the most important outcome of the research - these interventions give tools for the organisers to become active people making active places.
Olulisim järeldus uurimusest - selliste sekkumiste organiseerimine annab tegijatele tööriistad, et neist võiksid saada aktiivsed inimesed kes loovad elavaid kohti.
This thesis addresses the topic of temporary interventions in the context of Tartu, Estonia.
Selles magistritöös uuritakse ajutisi installatioone Tartu, Eesti kontekstis.
From Practice to Theory - Activating Public Space Using Temporary Interventions
Praktikast teooriani – Ajutiste sekkumiste kaudu avaliku ruumi elavdamine
The research is based on active research method, looking back retrospectively on the temporary interventions that the author of this thesis has personally been involved with.
Uurimustöö meetod põhineb tegevusuuringule, uurides tagasivaatavalt töö autori osalusel läbi viidud linnaruumi elavdada püüdvaid ajutisi sekkumisi linnaruumis.
The aim of the research was to analyse these projects thoroughly to find out how they fit in the context of global trends of reclaiming public space and to find out if and what changed through the interventions in the target group of these projects and in the organisers of these events.
Uurimustöö eesmärgiks on antud sekkumisi analüüsida ning saada teada, mis nende läbi muutus – projektide osalejais ning sihtgrupis.
The results of the research show that these temporary interventions are a part of the global movement towards a more participatory process of placemaking.
Seda tehakse, toetudes teoreetilisele taustale, mis selgitab globaalseid trende linnaruumi inimesekesksemaks muutmisest ning üha populaarsemaks muutuvatest linnaruumisekkumistest eesmärgiga anda võim ruumi kvaliteedi rikastamiseks inimeste kätte.
Coastal meadows : maintenance, restoration and recovery
Rannaniidud: säilimine, taastamine ja taastumine
One reason may be that coastal meadow habitats and plant communities vary in different parts of Estonia and are very complex, making it difficult to identify good indicators for vegetation assessment.
Üks põhjusi võib olla see, et Eesti rannaniitude taimekooslused on Eesti erinevates piirkondades väga varieeruvad ning see muudab ühtsete ja heade indikaatorite leidmise raskeks.
In the best cases, vegetation may recover and become similar to well-maintained meadows in 15 years.
Parimal juhul võib taimkate uuritud aladel taastuda ja muutuda sarnaseks pikka aega kasutuses olevate niitudega 15 aasta jooksul.
The restoration of semi-natural grasslands in Estonia is a new nature conservation activity with only 20 years of history.
Poollooduslike koosluste taastamine on Eesti looduskaitses suhteliselt uudne tegevus, mille kogemust on riigis vaid 20 aasta jagu.
It is essential to develop a long-term monitoring plan that begins with restoration activities and follows the recovery process, as the effects of short- and long-term restoration as well as different restoration activities may vary or be misleading.
Taastamistegevuste ja taastumise hindamiseks on vajalik pikaajaline seireplaan, mis lükatakse käima koos taastamistegevustega, sest lühi- ja pikaajalistel ning erinevat liiki taastamistegevustel võib olla erinev mõju ja lühiajalise ning selektiivse seire tulemused võivad kogu elurikkuse hindamisel olla eksitavad.
When implementing grazing as a conservation tool, the suitable grazing pressure should be adjusted to sustain protected plant species.
Kui karjatamist soovitakse kasutada looduskaitsemeetmena, on vajalik reguleerida karjatamiskoormusi või rakendada sobivaid karjatamismustreid, et toetada kõigi kaitsealuste taimeliikide püsimist.
Mowing is the best measure for supporting the populations of tall perennial herbs, while grazing is the most recognised measure for restoration and maintenance of seminatural grassland.
Niitmine on kõrgekasvulistele püsikutele sobivaim, kuigi rannaniitude ökoloogilise taastamise ning hooldamise jaoks on soovitatav karjatamine.
Our observations and conclusions are as follows: Recovery of coastal meadow vegetation from reed and bush encroachment resulting from land abandonment may take decades.
Rannaniitude taimkatte taastumine koosluse hülgamise tagajärjel laienevalt kasvavast pilliroost ja võsast võib võtta aega aastakümneid.
This is not enough for meadows that are wetter and have been abandoned for longer periods.
See aeg ei ole kindlasti piisav niiskemate ja pikka aega kasutamata rannaniitudele.
While the restoration activities and methods used for coastal meadows in Estonia have been elaborated upon and tested many times, the methodology for evaluating success and the biodiversity assessment criteria are not sufficient.
Kui taastamismeetmeid on kogu protsessi vältel juurutatud ja täiendatud, siis taastamise edukuse ja taastumise hindamise meetodid on ebapiisavad ega kata rannaniitude kogu elurikkust.
To restore and maintain coastal meadows in Estonia, policies should target the whole range of ecosystem services and biodiversity issues, rather than focusing on single species.
Rannaniitude taastamise eesmärkide seadmisel on vajalik arvestada ka taimkatte taastamise ja taastumise protsesse ning ainult sihtliikidele keskendumise asemel peab arvestama ja toetama kogu elurikkust ning ökosüsteemiteenuseid.
Edaphic changes have led to paludification and massive reedbeds, and restoration may result in, for example, sedge communities instead of desired coastal meadow plant communities.
Muutunud keskkonnatingimused on sageli viinud rannaniitude soostumiseni ja massiivsete roostike pealetungini.
This thesis is a synthesis of 20 years of research into the restoration and recovery of Estonian coastal meadows.
Ligi 20-aastase rannaniitude praktilise taastamise ja uurimistöö toel jõuti järgmiste tulemusteni.
Photo, measuring and data processing methods were used in the research.
Kirjeldatud on kuidas toimusid mõõtmised, ning milliseid vahendeid ja seadmeid mõõtmiste sooritamisel kasutati.
By reference to the purpose, the tasks were to become familiar with the germane literature, check out the working environment of the Jaagumäe Farm’s pigsty, carry out measuring of the microclimate, noise, and light parameters, observe a worker in the pigsty in order to determine the job’s difficulty level, examine the used instruments and to conclude whether the working environment of the pigsty in consideration corresponds with the norms.
Kuuendas osas on ära toodud järeldused, soovitused ja ettepanekud mikrokliima, valguse ja müra tingimuste parendamiseks ning vaatlusel tehtud märkmete analüüsi põhjal soovitused ja ettepanekud, töökeskkonna muutmiseks ja parendamiseks.
Experimental methods are based on standard EVS-EN 846-9:2000.
Katseid teostati vastavalt standardile EVS-EN 846-9:2000.
Interest in using fiber reinforced rebar began to rise in the 1990s, but in Estonia it is still known as relatively new material that has not found wide research or use.
Klaaskiudsarruse kasutamise vastu hakati maailmas suuremat huvi tundma 1990. aastatel, kuid Eestis on jätkuvalt tegemist suhteliselt uue materjaliga, mida ei ole veel oluliselt uuritud ning mis ei ole laialdast kasutust leidnud.
Glass fiber reinforced rebar is a composite material developed in the 1960s that is used for reinforcing concrete structures.
Klaaskiudsarrus on juba 1960. aastate lõpus välja töötatud komposiitmaterjal, mida kasutatakse betoonkonstruktsioonide armeerimiseks.
Altogether three lintels with dimensions of 190 × 190 × 2080 mm were tested and their deflections monitored.
Kokku katsetati kolme klaaskiudsarrusega Armastek armeeritud katsekeha, mõõtmetega 190 × 190 × 2080 mm.
The aim of the following paper is to give a short overview of the material and its mechanical properties and to compare the calculated and experimental results of the tested lintels.
Käesoleva töö eesmärgiks on anda ülevaade polümeerkiudsarruse olemusest ning võrrelda klaaskiudsarrusega armeeritud silluste katsetamisel saadud tulemusi arvutuslike tulemustega.
When comparing the calculated deflections of the steel and glass fiber reinforced lintels, we can clearly see, that under the selected conditions, glass fiber reinforced lintel would have approximately 2.5 times higher deflection.
Võrreldes arvutuslike terassarruse ning klaaskiudsarrusega armeeritud silluste läbipaindeid, nähtus, et antud lähteülesande korral on klaaskiudsarrusega armeeritud silluse läbipaine ligikaudu 2,5 korda suurem, kui oleks terassarrusega armeeritud sillusel.
Results of the test showed that in the region of calculated flexural strength, the calculated deflection and monitored deflection differed only by 0.8 mm, which is 3.7% from the calculated deflection.
Silluste arvutuslikule paindekandevõimele vastava koormuse rakendamisel erinesid arvutuslikud ning katselised läbipainded kõigest 0,8 mm ehk 3,7% arvutuslikust läbipaindest.
Investigation of mechanical properties of glass fiber rebar reinforced lintels
Klaaskiudsarrusega armeeritud silluste mehaaniliste omaduste uurimine
The authors found that the area of the special conservation area of Valkla clint should be enlarged, if possible, to offer better protection against the external factors.
Valkla klindi hoiuala puhul leidsid autorid, et hoiuala pindala tuleks võimalusel suurendada, et pakkuda paremat kaitset välisfaktorite eest.
Special literature, newspaper articles, laws and regulations what regulate nature conservation and management plans, databases and online resources in English and Estonian were used for the study.
Töös on kasutatud nii eesti- kui ingliskeelset kirjandust, ajakirjade artikleid, internetiallikaid, looduskaitset ning kaitsekorralduskavasid reguleerivaid seaduseid ja määruseid, andmebaase ning Rahula-Napanurga ja Valkla klindi hoiualade kaitset korraldavaid dokumente.
The results of this study show that management plans of Rahula Napanurga and Valkla clint areas meet the requirements and contribute to a better protection of these areas and provide criteria for assessing the effectiveness of the protection.
Töö tulemusena leiti, et Rahula-Napanurga ja Valkla klindi hoiualade kaitsekorralduskavad on nõuetele vastavalt üles ehitatud ning need aitavad kaasa alade parema kaitse tagamisele ning kaitse tõhususe hindamisele.
Management plans for special conservation areas by the examples of Rahula-Napanurga and Valkla Clint areas
Hoiualade kaitsekorralduskavade koostamine Rahula-Napanurga ja Valkla klindi hoiuala näitel
Additionally the habitats of special conservation area of Rahula-Napanurga should be reassessed to have updated data and correct overview of the area.
Rahula-Napanurga hoiualal oleks vaja andmete täpsustamiseks elupaigad uuesti inventeerida, et saada hoiualast veelgi parem ülevaade.
The aim of this study is to analyse management plans for special conservation areas and their effectiveness by the examples of Rahula-Napanurga and Valkla clint areas.
Käesoleva töö eesmärgiks on analüüsida hoiualadele koostatavate kaitsekorralduskavade sisu ja efektiivsust Rahula-Napanurga ja Valkla klindi hoiualade näitel ning tuua sisse võrdlus mujal maailmas kasutatavate kaitsekorralduskavadega.
Management plans play a crucial role in nature conservation by making it more effective and contribute to achieving the favourable conditions in protected areas.
Hoiualade soodsa seisukorra säilitamise seisukohast on määrava tähendusega kaitsekorralduskavad, kuna neil on oluline osa kaitstavate alade efektiivse looduskaitse saavutamisel nii Eestis kui ka mujal maailmas.
There have been earlier several MSc and BSc thesises on management plans and their effectiveness of conservation areas.
Varasemalt on üliõpilastöödena valminud mitmeid kaitsekorralduskavasid ning nende koostamist ja tõhusust käsitlevaid uurimistöid.
The research is actual, because there are still former arables in Estonia, that are abandoned and could be managed more effectively.
Uurimustöö on aktuaalne, sest Eestis leidub endiseid põllumaid, mis on kasutusest välja jäänud ja mida saaks majandada tulemuslikumalt.
Black alder height analysis on former agricultural land
Sanglepa kõrguskasvu analüüs endisel põllumajandusmaal
This research reveals that adlers first years of growth in height in this area is sufficient and justifies creating culture.
Uurimistööst selgub, et sanglepa esimeste aastate kõrguskasv antud alal on küllaldane ja õigustab kultuuri rajamist.
Arables fertility and soils qualities are different from forest lands, thus economic objectives as well as the habitat’s particularities must be considered creating there culture.
Põllumaade viljakus ja mulla omadused erinevad metsamaast, seega kultuuri rajades peab arvestama majanduslikke eesmärke, kui ka kasvukoha eripärasid.
In the study trees heights of autumn and spring of the year 2013 were used for analysing data.
Töös kasutati andmete analüüsiks puude 2013. aasta kevadisi ja sügisesi kõrguseid.
There has also been a little research in Estonia on growing adlers and factors affecting it.
Samuti on Eestis vähe uuritud sanglepa kasvatamist ja seda mõjutavaid tegureid.
The forest regeneration work was done by the author of the research.
Antud alal on metsakasvatuslikud tööd teostanud töö autor.
Prevailingly these areas are renewed with fast growing tree species.
Valdavalt on alad uuenenud pioneerpuuliikidega.
Based on this research cultivating similiar areas with adlers may be suggested.
Uurimustöö põhjal võib soovitada sarnaste alade kultiveerimist sanglepaga.
The aim of this bachelor was to examine adlers culture on the third year of the growth in height on a former agricultural land and also the expediency of founding adlers culture on a nonproductive agriculture land with moving groundwater.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida endisele põllumajandusmaale rajatud sanglepa kultuuri kolmanda aasta kõrguskasvu.
Review: The overview of the research on the sulphur application to winter wheat in Estonia
Ülevaade: Ülevaade väävli kui talinisule olulise toiteelemendi mõju uuringutest Eestis
In Estonia these issues have not been studied before.
Eestis ei ole varem neid küsimusi uuritud.
All statistical analyses were performed and the drawings constructed using the software Google Sheets and the statistical program R 3.5.3 (R Foundation for Statistical Computing, Vienna, Austria).
Kõik statistilised analüüsid teostati ja joonised konstrueeriti tarkvaraga Google Sheets ja statistikaprogrammiga R 3.5.3 (R Foundation for Statistical Computing, Vienna, Austria).
For this purpose, various campaigns are underway to raise awareness of resistance.
Selleks viiakse läbi mitmesuguseid kampaaniad, mis on suunatud teadlikkuse suurendamisele resistentsuse kohta.
The problem of antimicrobial resistance is a process that has evolved over a long period of time, which we confront now and will be confronting in the future.
Mikroobide resistentsuse probleem on pikema aja jooksul arenenud protsess, mille tagajärjega me puutume kokku praegu ja ka tulevikus.
Although both groups surveyed consider resistance to be a major problem, the measures needed to stop the development of resistance are often not implemented.
Kuigi mõlemad küsitletud rühmad peavad resistentsust oluliseks probleemiks, ei rakendata sageli resistentsuse arengu peatamiseks vajalikke meetmeid.
Both interviewed groups highly value the disease prevention measures.
Mõlemad küsitletud rühmad hindavad kõrgelt haiguste ennetusmeetmete olulisust.
Antibiotics are often administered prophylactically.
Sageli manustatakse antibiootikume profülaktiliselt.
Most of the veterinarians are aware of the existence of guidelines for the prudent use of antibiotics, but in many cases they do not implement these recommendations.
Loomaarstid on enamjaolt teadlikud antibiootikumide mõistliku kasutamise juhendite olemasolust, kuid paljudel juhtudel ei rakenda neid soovitusi.
The use of antibiotics has recently been reduced by both veterinarians and animal owners.
Antibiootikumide kasutamist on viimastel ajal vähendanud nii loomaarstid kui ka loomaomanikud.
To reduce resistance, the use of antibiotics must be limited.
Resistentsuse vähendamiseks tuleb vähendada antibiootikumide kasutamist.
Most farmers apply disease prevention measures on their farms, mostly associated with improvement of feeding and husbandry.
Enamik farmereid rakendab oma farmides haigusi ennetavaid meetmeid nagu söötmis-ja pidamistingimuste parandamine.