natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research took place in experimental station of Rõhu on the Eerika´s experiental field that belongs to Estonian University of Life Sciences´s Institute of agriculture and environment.
Põldherne katsed teostati Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi, Rõhu katsejaama Eerika katsepõllul 2012. aastal.
The ecological farming test variants were Organic 0, Organic I and Organic II.
Katsevariantideks olid maheviljeluses Mahe 0, Mahe I ja Mahe II.
Grown pea yields were about four tons and that is why growing peas in conventional farming is not profitable in case the price is low (€ 250 / t).
Kasvatatud herne saagid jäid 4 tonni piiridesse, kuid majanduslikult ei olnud tavaviljeluses kasvatatud hernes tasuv, seda madala kokkuostuhinna (250 €/t) tõttu.
The thesis focus on comparison of organic and conventional pea.
Uurimustöös käsitletakse mahe- ja tava herne võrdluskatset.
Due to lack of fertilizers in organic production and expenses to plant defense, more and more manufacturers are starting to go over from conventional farming to ecological farming.
Seetõttu on üha enam tootjaid hakanud minema üle tavaviljelusest maheviljelusele, sest mahetootmises puuduvad väetistele ja taimekaitsele tehtavad kulutused, mis on põhilisteks kulutusteks tavatootmises.
In spite of the situation where the crop of organical peas was about 2 tonnes, growing organical peas without placed in a rotation is more profitable due to the higher buying prices (380 €/t) and governmental subsidy.
Mahevilja suure kokkuostuhinna (380 €/t) ja toetuste tõttu oli kõige kasulikum kasvatada hernest vahekultuurita.
The pellet marketing in Estonia has been described –how and in which way is possible to order, how big was the sale of wood pellets in Estonia in 2011, what kind of packaging the consumer preferred.
Tutvustati graanuli turustamist Eestis - millisel viisil on Eestis võimalik graanuleid tarbijal tellida, palju müüdi 2011. aastal graanuleid Eesti turul, milliseid pakendeid Eesti tarbija eelistas.
The goal of this research was to give a review of manufacturing, selling, consumption and use of wood pellets in Estonian market.
Antud lõputöö eesmärgiks oli anda ülevaade puitgraanuli tootmisest, müügist, tarbimisest ning kasutusest Eesti turul.
Consumption of wood pellets in Estonia
Puitgraanuli kasutus Eesti turul
The thesis gives the review of wood pellets manufacturing technologies and Estonian biggest pellet producers.
Lõputöös anti ülevaade puitgraanuli tootmisprotsessist ja Eesti suurimatest graanulite tootjatest.
Articles in English and Estonian, information from internet sources and also interviews with different pellet business agents were used to collect the initial data.
Metoodikana kasutati eesti ja inglise keelse kirjanduse, artiklite ning internetiallikate uurimist ning intervjuusid erinevate Eesti graanulitootjate esindajatega.
Based on the presented data the problems of marketing of wood pellets in Estonia were brought up.
Toodi välja peamised graanulite müügiprobleemid Eesti turul.
In 2018, the Latvian government decided to introduce a reduced VAT of 5% on domestic production of fruit and vegetables instead of the previous 21%.
2018. aastal võttis Läti valitsus vastu otsuse kehtestada puu- ja köögivilja kodumaisele toodangule endise 21% asemel käibemaksumäära 5%.
The horticultural sector is at a disadvantage compared to companies in other sectors in terms of investment support.
Aiandussektor on võrreldes teiste sektorite ettevõtjatega investeeringutoetuste tingimuste suhtes ebavõrdses seisus.
Analysis showed that the competitiveness of the studied Latvian companies did not change significantly compared to similar companies in Estonia in the period 2018-2019.
Analüüsi tulemusena selgus, et uuritud Läti ettevõtete konkurentsivõime ei muutnud võrreldes Eesti sarnaste ettevõtetega perioodil 2018-2019 märkimisväärselt.
According to an earlier survey, as consumer prices of fruit and vegetables changed in Latvia after 2018, the change in the tax rate did not have a significant effect on the economic results of the surveyed companies.
Kuna varasema uuringu alusel Lätis peale 2018. aastat puu- ja köögivilja tarbijahinnad muutusid, siis ei omanud maksumäära muudatus uuritud ettevõtete majandustulemustele olulist mõju.
The analysis of the model calculation ratios showed that the company's financial results will improve only slightly if the sales prices including VAT decrease after VAT.
Mudelarvutuse suhtarvude analüüsis selgus, et ettevõtte majandustulemused paranevad vaid vähesel määral, kui käibemaksumäära vähendamise järgselt langevad käibemaksu sisaldavad müügihinnad.
However, based on the model calculation, the results of the companies showed a significant improvement in a situation where the sales price including VAT remained at the level before the tax change.
Mudelarvutuse põhjal oli ettevõtete tulemustes näha aga olulist paranemist olukorras, kus käibemaksu sisaldav müügihind jäi maksumuudatusele eelnenud tasemele.
The aim of the master's thesis is to study how lowering the tax rate affects the competitiveness of Estonian and Latvian horticultural companies.
Magistritöö eesmärk on uurida, kuidas mõjutab käibemaksumäära langetamine Eesti ja Läti aiandusettevõtete konkurentsivõimet.
The Effect Of The Vat Rates Differences To Horticultural Enterprises’ Competitiveness In Estonia And Latvia
Käibemaksumäära erinevuse mõju ettevõtte konkurentsivõimele läti ja eesti aiandusettevõtete näitel
To achieve this goal, model calculations of the impact of reduced VAT rate on the company's financial results were compiled on the basis of the 2019 annual reports of three Estonian horticultural companies, based on which the ratios characterizing competitiveness were found.
Eesmärgi saavutamiseks koostati kolme Eesti aiandusettevõtte 2019. aasta majandusaasta aruannete põhjal mudelarvutused käibemaksumäära langetamise mõjust ettevõtte finantstulemustele ning leiti konkurentsivõimet iseloomustavad suhtarvud.
A large part of the support is related to the area of agricultural land, and in Estonia the share of the horticultural sector in the total utilized agricultural area is a marginal part. As a result, several EU Member States have applied a reduced VAT rate to domestic fruit and vegetables to support the horticultural sector.
Suur osa toetusi on seotud põllumajandusmaa pindalaga ning Eestis on aiandussektori osakaal kogu kasutatavast põllumaast marginaalne osa.
It turned out four types of forest owners: "Conservationists", "Passive owners", „Timberoriented owners" and „Farm forest owners" in the sample group.
Selgus nelja tingliku omanikutüübi: „Looduskaitsjad", „Passiivsed metsaomanikud", „Puidukasutusele orienteeritud omanikud" ja „Talumetsaomanikud" esinemine valimis.
It is recommended to carry out a qualitative study in the future to find answers correlation with reality.
Soovitatav on tulevikus läbi viia ka kvalitatiivne uuring, et selgitada ankeedivastuste kooskõla tegelikkusega.
Types of private forest owners and their motives for action
Erametsaomanike tüübid ja nende tegutsemise motiivid
This work is based on the author conducted survey among members of one private forest association.
Käesolev töö põhineb autori läbiviidud küsitlusel ühe metsaühistu liikmete seas.
This sample, the study analyzes was statistically low representative and therefore methodology used needs justification in further studies (comparisons with other studies in the typology of private forest owners).
Töös analüüsitud valim oli statistiliselt väheesinduslik ja seetõttu vajab kasutatud metoodika põhjendatus täiendavaid uuringuid (võrdlusi teiste uuringutega erametsaomanike tüpoloogiast).
Author sees the possibility of practical output of the results of the study, to improve work of the specific forest association in particular.
Praktilise väljundina näeb autor võimalust, kirjeldatud uuringu tulemuste alusel, eelkõige konkreetse metsaühistu tööd tõhustada.
As an innovative and experimental approach, current paper focused on the investigation of motives of private forest owners thru their own definition of the type.
Uudse ja eksperimentaalse lähenemisena keskendub käesolev töö erametsaomanike käitumismotiivide uurimisele omanike endi tüübimääratluse alusel.
The work aims to investigate the links between owners forestry decisions and their selfdefinition.
Töö eesmärk on uurida omaniku metsandusliku enesemääratluse ja tema käitumismotiivide seoseid.
The purpose of survey was to explain the background of owners decision making and to investigate the existence of various types of forest owners in the sample group.
Küsitluse eesmärgiks oli uurida omanike metsamajanduslike otsuste kujunemise tausta ja selgitada erinevate metsanduslike eesmärkidega gruppide olemasolu valimis.
The author concludes that the behavior inside these types corresponding to types of forest owners explained by other methods.
Autor järeldab analüüsile tuginedes, et uuritud valimi metsamajanduslik käitumine eelmainitud rühmades vastab teiste meetoditega selgitatud kuvandile sellenimelistest omanikutüüpidest.
In previous studies, by analyzing the owners forestry behaviour is explained the formation of probabilistic typology of private forest owners.
Varasemates uuringutes on metsaomanike käitumismotiive analüüsides selgitatud omaniketüüpide olemasolu.
The given thesis has long-term aspect and is topical because of the Estonian Environmental Strategy 2030 where the first priority is to promote the reuse of manufacturing waste and reduce waste polluted areas.
Antud teema on aktuaalne, sest Eesti Keskkonnastrateegia 2030 üks prioriteete on soodustada tootmisjääkide taaskasutamist ja jäätmetega saastatud alade vähendamist.
On the study area growth parameters were measured, the peat and ash analysis were made and the results were compared to control plots.
Katsealal mõõdeti puude kasvuparameetrid, tehti turba- ja tuhaanalüüsid ning saadud tulemusi võrreldi kontrollala näitajatega.
Oil shale ash contains multiple elements that are needed for plants growth and can be reused in agriculture and forestry management.
Põlevkivituhk sisaldab taimedele vajalikke toitaineid, mida saab edukalt taaskasutada põllumajanduses ja metsanduses.
Oil shale is main energy resource in Estonia and after usage in power plants, millions of tons of oil shale ash is deposited on oil shale ash fields.
Eestis on põlevkivi põhiline energiaallikas elektri tootmisel, kuid põlevkivi põletamisel tekib miljoneid tonne tuhka, mis siiani pole märkimisväärset kasutust leidnud ja ladustatakse tuhaväljadele.
The study area is located on Puhatu cutaway peatland and experiments were conducted with 1-year-old seedlings of silver birch (Betula pendula Roth).
Katseala asub Puhatu ammendatud freesturbaväljal ja istutusmaterjaliks valiti arukase (Betula pendula Roth) 1-aastased potitaimed.
After fertilisation acidic peat soils were more neutral.
Väetamise tagajärjel muutus mulla reaktsioon neutraalsema suunas.
The effect of oil shale ash and mixture of oil shale ash and wood ash on the biomass formation of silver birch (Betula pendula Roth) on a cutaway peatland
Põlevkivituha ning põlevkivi- ja puutuha segu mõju arukase (Betula pendula Roth) biomassi formeerumisele ammendatud freesturbaväljal
The experiment shows that the use of mixture of oil shale ash and wood ash on a cutaway peatland has a positive effect on the assimilation organs growth of trees.
Põlevkivituha ning puu- ja põlevkivituha seguga väetamine mõjub jääksoos positiivselt puude assimilatsiooniorganite kasvule ja pindalale.
The aim of the thesis was to investigate the effect of fertilisation with oil shale ash and a mixture of wood ash and oil shale ash on the biomass formation of silver birch on a cutaway peatland.
Antud töö eesmärgiks oli selgitada põlevkivituha ning põlevkivi- ja puutuha segu kasutusvõimalusi väetisena ammendatud freesturbaaladel.
Results of this work showed, that the most intensive silver birch biomass formation is on the substrate fertilised with mixture of oil shale ash and wood ash.
Ilmnes, et kõige intensiivsem on kaskede biomassi formeerumine segutuhaga töödeldud aladel.
The results of the trees that grew on the treated plots showed better results comparing to trees from the control plots.
Kontrollalaga võrreldes olid kõik mõõdetud parameetrid väetatud aladel suuremad.
Difficult times in agriculture in last couple of years have forced milk producers to overlook their activities and plans.
Keerulised ajad põllumajanduses on sundinud piimatootjaid viimastel aastatel oma tegevusi mitmeid kordi üle vaatama.
In addition to milk production, the company produces grain and rapeseed, an area that has not been as successful in recent years.
Lisaks piimatootmisele tegeletakse ettevõttes teravilja- ja rapsikasvatusega, mis ei ole viimastel aastatel piisavalt häid tulemusi andnud.
This research is based on the data from Tammsaare OÜ accounting files, various databases managed by the state, and the price offers of private companies that provide needed services.
Peamised uurimustöös kasutatud andmed pärinevad Tammsaare OÜ raamatupidamise dokumentidest, erinevatest riigi registritest ning vastavaid teenuseid pakkuvate eraettevõtete poolt väljastatud hinnapakkumistest.
However, if Tammsaare OÜ terminates crop and rapeseed production, certain requirements of agricultural subsidies would not be met. As a consequence, the benefits of the subsidies would decrease more than € 100 000.
Samas ei oleks teravilja- ja rapsikasvatuse lõpetamisel võimalik täita teatud ettevõtte poolt kasutatavate põllumajandustoetuste nõudeid, mille tulemusel väheneks eeldatav toetustest saadav tulu rohkem kui 100 000 € võrra.
Thus, the aim of this research is to analyse company’s business model and its opportunities for innovation in the field of horticulture.
Seetõttu on antud uurimustöö peamine eesmärk analüüsida ettevõtte ärimudelit ja selle innovatsiooni võimalusi taimekasvatuse valdkonnas.
Business model innovation analysis of Tammsaare OÜ
Ärimudeli innovatsiooni analüüs Tammsaare OÜ näitel
Therefore, the business model innovation analysed is not fully justified.
Seega ei oleks vastav ärimudeli innovatsioon ettevõtte seisukohast põhjendatud.
The sales revenue of the grain production in 2017 was € 113 908, 4.
Teravilja müügitulu 2017.a oli aga 113 908,4 €.
In 2017 Tammsaare OÜ spent on the production of forage € 353 197, 3.
Tammsaare OÜ-s kulutati 2017. a rohusöötade tootmisele 353 197,3 €.
In the analysis of Tammsaare OÜ, the business model Canvas, made by Osterwalder and Piqnuer (2010) is used.
Tammsaare OÜ tegevuse analüüsimisel toetutakse Osterwalder-i ja Piqnuer-i (2010) loodud ärimudeli lõuendi kontseptsioonile, mille abil defineeritakse ettevõtte tänane äriloogika.
If the feed had been purchased as a service then the total cost would have been € 349 292, 7.
Sööda sisseostmisel oleks arvestuslik kogukulu tulnud 349 292,7 €.
The total cost of grain and rapeseed production in 2017 was € 268 755, 9.
Teravilja- ja rapsikasvatuse kogukulu 2017. a oli 268 755,9 €.
The results of this analysis indicate that if the grain and rapeseed production and forage harvesting is terminated, the cost of purchased services would be € 140 516, 0 higher than it was in 2017.
Analüüsi tulemusena tuli kogukulu ostusöötade ja teenustööde kasutamise korral 140 516 € võrra suurem, kui see oli 2017.a.
If the company had decided to finish the production of grain and rapeseed and used purchased grain as an alternative, then the total cost would have been € 198 975, 4.
Teravilja- ja rapsikasvatuse lõpetamisel ja ostuteraviljale üleminekul oleks arvestuslik kogukulu tulnud 198 975,4 €.
The need for changes has also been felt by Tammsaare OÜ, a company that mainly focuses on dairy production.
Uuenduste vajadust on tunnetatud ka peamiselt piimakasvatusega tegelevas ettevõttes Tammsaare OÜ, mis on käesoleva uurimustöö objektiks.
In addition, there would be no sales revenue from the grain production.
Samuti kaoks ostusöötadele üleminekul võimalus teraviljamüügiks.
Further research in Tammsaare OÜ should focus on the analysis of grain and rapeseed production inc. analysis of agricultural services that could be provided in the market.
Tulevasi uuringuid silmas pidades võiks ettevõte kaaluda teraviljakasvatuse põhjalikumat analüüsi s.h Tammsaare OÜ potentsiaali teenustööde pakkumiseks antud valdkonnas.
The innovation focuses on purchased services in forage and grain production as an alternative.
Ärimudeli loomisele järgneb innovatsiooni analüüs, mille raames keskendutakse osturohusöötadele ja ostuteraviljale kui alternatiivile.
Validation of Sentinel-3 altimetry data on the near coastal area of West-Estonia
Satelliidi Sentinel-3 altimeetria andmete valideerimine Lääne-Eesti rannikulähedastel aladel
Based on the discovered parameters the water level was calculated into validation points for each pass.
Leitud parandeid kasutades arvutati veetaseme kõrgused valideerimispunktidesse iga valitud ülelennu jaoks.
In addition to the above corrections sea surface topography is also taken into account when comparing heights (ΔHBM-EST).
Lisaks eelnimetatud paranditele on kõrguste võrdlemise juures arvestatud ka merepinna hetke topograafiaga (ΔHBM-EST).
What has also been found is the high change in the EST-GEOID2017 between Dirhami’s TG and validation points(Δgeoid).
Samuti on leitud ESTGEOID2017 kõrguslik muutus Dirhami veemõõdujaama ja valideerimispunktide vahel (Δgeoid).
To validate altimetry data GNSS measurements and gathered altimetry data that has been filered and purified before.
Altimeetria andmete valideerimiseks on nii välimõõtmiste käigus saadud andmed kui ka altimeetria andmed eelnevalt filtreeritud ja puhastatud.
To complete the task at hand two lectors of Estonian University of Life Sciences Aive Liibusk and Kristina Türk have done measurements on the Baltic sea and the port of Dirhami.
Töö eesmärgi täitmiseks on Eesti Maaülikooli õppejõudude Aive Liibusk ja Kristina Türk poolt teostatud välimõõtmised Läänemerel ning Dirhami sadamas.
However we can say that using satellite altimetry we can get a far more extensive and cheaper assessment than using tide gauges.
Küll aga saame öelda, et satelliitaltimeetria abil on merepinna kõrguse määramine ulatuslikum ning soodsam.
The comparison of altimetry and tide gauge data is based on the difference between the altitudes found using GNSS measurements between the Dirhami’s TG and the validation points (ΔGNSS).
Altimeetria ja veemõõdujaama andmete omavaheliseks võrdluseks on GNSS mõõtmisi kasutades leitud kõrguste erinevus Dirhami veemõõdujaama ja valideerimispunktide vahel (ΔGNSS).
The aim of this thesis is absolute validation of satellites Sentinel-3A and Sentinel-3B altimetry data on the coastal area of West-Estonia using the GNSS measurements and tide gauge (TG) data.
Magistritöö eesmärgiks on satelliitide Sentinel-3A ja Sentinel-3B altimeetria andmete valideerimine Lääne-Eesti rannikulähedastel aladel GNSS mõõtmiste ning veemõõdujaama andmete abil.
Comparing the height measurements it was discovered that Sentinel-3A altimetry data is possible to recieve with the accuracy of 0,04 ± 0,13 (SSHA - SSHgeoid) and 0,04 ± 0,14 (SSHA – SSHGNSS method) and Sentinel-3B data with the accuracy of 0,13 ± 0,09 (SSHA - SSHgeoid method) and 0,14 ± 0,09 (SSHA – SSHGNSS method).Sentinel-3B’s bad accuracy is due to fewer number passes and choosing the passes schedule to be set on the winter period, where the interfering factor is the cover of ice on the Baltic Sea. As it may be, the Sentinel-3A achieved a decent accuracy, we can’t say that using the satellite altimetry it is possible to pinpoint the sea level as accurately as with tide gauges.
Kõrguste võrdlemise tulemusena leiti, et Sentinel-3A altimeetria andmed on võimalik Läänemere rannikulähedases piirkonnas saada 0,04 ± 0,13 m (SSHA - SSHgeoid) ja 0,04 ± 0,14 m (SSHA – SSHGNSS) täpsusega ning Sentinel-3B andmed 0,13 ± 0,09 m (SSHA - SSHgeoid) ja 0,14 ± 0,09 m (SSHA – SSHGNSS) täpsusega.
In addition there is altimetry data gathered by the author of the thesis of Sentinel-3A and Sentindel-3B.
Töö autor kogus Sentinel-3A ja Sentinel-3B altimeetria andmed vastavalt juuni 2016 kuni detsember 2018 (Sentinel-3A) ja detsember 2018 kuni märts 2019 (Sentinel-3B) ajavahemike kohta.
The bench was managed with the programme Winpep7 which analyses the results.
Tutvuti tarkvaraprogrammiga Winpep7, mida kasutati katsetamisel kui ka andmete analüüsimisel.
The truck was tested with Dynojet dynamometer bench 224xLC.
Mootori töömaht suurendati 3480 cm3-lt 4000 cm3-le.
For analysing the traction performance of the vehicle, a computational model was drafted.
Koostatud arvutuslik mudel veoauto veoparameetrite analüüsimiseks.
The driving characteristics of the truck were improved, resulting in increased traction, engine power, and torque characteristics.
Suurendati peaülekande ülekandearvu, et suurendada veoauto veojõudu.
An evaluation of the current situation of the vehicle was carried out, and a list of works was compiled to improve the driving characteristics.
Koostatud veokarakteristik sõiduki erinevate edaspidi käikude analüüsimiseks.
The aim of the thesis is to evaluate the driving characteristics of trucks and improve their driving characteristics at sports competitions according to the results obtained.
Täiustati diferentsiaali, et veojõud rakenduks alati mõlemale rattale.
The thesis has two parts.
Antud töö koosneb kahest osast.
Yield’s quality was mostly accorded with quality requirements.
Saagi kvaliteet vastas suuremas osas kvaliteedinõuetele .
The content of heavy metals, mycotoxins and different microbiological elements was accorded with quality requirements.
Raskmetallide, mükotoksiinide ning erinevate mikrobioloogia elemenetide sisaldus on vastavuses kvaliteedinõuetega.
Hemp is an alternative crop which can be used in food industry, medicine, cosmetics and agriculture.
Kanep on üks sellistest alternatiivkultuuridest mida on võimalik ära kasutada toiduööstuses, meditsiinis, kosmeetikas ja põllumajanduses.
The analysis revealed that cultivating conventional hemp is more profitable, yet the price and demand for organic hemp is greater.
Analüüsist selgus, et tavakanepit on tasuvam kasvata kui mahekanepit aga mahekanepi hind ja nõudlus on suurem.
Moisture of hemp seed was 8-9%, purity was over 99% and there were pesticide residues.
Niiskus jäi kanepiseemnetel 8-9% juurde, puhtus oli üle 99% ning pestitsiide ei sisaldunud.
The purpose of this thesis is to study industrial hemp "Finola" agro-economical status, analyze agrotechnical strategies in OÜ Sadala Agro and to assess through economy indicators "Finola’s" ability to compete and it’s profitability.
Käesoleva töö eesmärgiks on uurida ettevõtte OÜ Sadala Agro tööstusliku kanepi sort "Finola" agromajanduslikku seisundit, analüüsida nimetatud sordi agrotehnilisi võtteid ja hinnata konkurentsivõimet eelkõige läbi majandusnäitajate ja seejuures tuua välja tasuvus.
Agro-economic analysis of hemp (Cv, Finola) cultivation in ltd Sadala Agro 2015- 2018
Kanep "Finola" kasvatamise agromajanduslik analüüs OÜ-s Sadala Agro 2015- 2018
Companies are trying to find different ways to raise their ability to compete, like growing alternative crops or finding new outputs out of classical crops.
Olgu selleks uute alternatiivsete kultuuride kasvatamine või klassikalistest kultuuridest uute väljundite otsimine.
The first part is a summary of literature – the history of hemp, agro-biological qualities and cultivated areas in the world.
Esimene osas, kirjanduse ülevaates, tuuakse välja kanepi ajalugu, agrobioloogilised omadused ja kasvupinnad maailmas.
The second part of the thesis analyzes the company – it’s history, land usage, agronomical and economical aspects of cultivating conventional and organic hemp in the years of 2015-2018.
Teises osas, ettevõtte analüüsis, käsitletakse ettevõtte ajalugu ja maakasutus, analüüsitakse tava- ja mahekanepi kasvatamise agronoomilisi ja majanduslikke aspekte aastate 2015–2018 näitel.
The profit of conventimal hemp in 2015 was 225 €/ha, in 2016 325 €/ha and in 2018 314 €/ha.
Selgus, et 2015. aastal oli tavakanepi kasum 255 €/ha, 2016. aastal 325 €/ha ja 2018. aastal 314€/ha.
In 2018 the yield of conventional hemp was 0,99 t/ha and of organic hemp 0,3 t/ha.
Aastal 2018 oli tavakanepi saagikus 0,99 t/ha ning mahekanepil 0,3 t/ha.