natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The hypothesis of this study states that due to the increase in the number of public transport users which has resulted in crowding, the consumers of free county public transport would not be satisfied.
Töö hüpotees oli, et tulenevalt ühistranspordi kasutajate arvu kasvust ning seega ülerahvastatusest, ei ole tarbijaskond tasuta maakondliku bussiühendusega rahul.
Consequently, the hypothesis proposed by the author of this study, stating that consumers are not satisfied with free county public transport, was not confirmed.
Seega ei leidnud töö autori hüpotees, et tarbijaskond ei ole tasuta maakondliku bussiühendusega rahul, kinnitust.
The importance of street trees - perception and preferences by urban residents
Tänavapuude olulisus - linnaelanike hinnangud ja eelistused
For the further steps in improving urban planning, street tree placement and maintenance, it is necessary for planners to work with the public opinion, not bypass it.
Kui planeerijad ja ametnikud töötavad linnaelanike arvamusi arvesse võttes, mitte nende vastu võideldes või neist mööda vaadates, jõuavad kaasava planeerimise põhimõtted ehk kiiremini tee laiaulatuslikumaks rakendumiseks.
This enables to have a better understanding of the public’s opinion in general.
Selleks, et võimaldada linnaelanikel oma eelistustest kaasa rääkida, on oluline ka üldise avaliku hinnangu arvesse võtmine.
The street vegetation plays an important role in the daily life of the urban resident – street trees affect the urban microclimate, reduce air pollution and block wind, provide cooling effect and shade as well as influece the property values, etc. Shaping the visual and physical aspects of city streets could be partially a public task, but this needs improving the quality of participatory planning.
Pingi paigutuse eelistus puu suhtes (kas eraldiseisev seljatoega pink või istutuskonteineri serval paiknev istumiskoht) muutus vaid vähesel määral, sõltudes sellest, kas inimene soovib istuda taimedele lähemale või jälgida kõike eemalt.
This study aims, firstly, to comprehend multiple aspects concerning street vegetation and the aesthetic, psychological and functional benefits.
Töö koosneb teoreetilisest osast, mille käigus antakse ülevaade töö temaatika taustast, kirjandusallikatest millele toetuti, püstitatakse uurimisküsimused ning –hüpoteesid.
It is evidential, that people become more and more interested in the public services and the caretaking of street trees as one of the very important public resources in urban context.
Enam olid rahul eramajade elanikud, vastupidiselt korrusmajade elanikele, kes tõid välja just, et väljaspool kesklinna tänavapuudele kuigivõrd rõhku ei panda.
For such a development, it is necessary to firstly see the awareness and preparedness of the people.
Kuigi probleem siin on, et praegusel hetkel ei olda veel nii valmis inimeste arvamusi tööprotsessi integreerima.
Suggestions for decision-makers about possible new approaches for urban arboriculture and planning the street vegetation were then made based on the analysed results.
Ka terved kogukonnad saavad koostada oma tänavapuude üldiseid hinnanguid, taotlemaks toetusi korrashoiu või uuendamise projektideks.
Secondly, to explore the differences in preferences of the dwellers by their background.
Linnaelanikud eelistavad vabakujulisi puuvõrasid pügatutele.
Plastic is all around us and also inside us.
Plastik on kõikjal meie ümber ja ka meie sees.
It is cheap, easily available, comfortable to use.
See on odav, kergesti kättesaadav, mugav käsitleda.
One-time plastic products have a significant impact on the environment and their massive use has caused enormous damage to the nature by now.
Ühekordsed plasttooted avaldavad keskkonnale suurt mõju ja nende massiline kasutamine on põhjustanud tänaseks loodusele tohutut kahju.
On the other hand the new biodegradable and compostable natural alternatives offer an important opportunity for changing the consumption habits.
Seevastu uued biolagunevad ja komposteeritavad looduslikud alternatiivid pakuvad olulist võimalust tarbimisharjumuste muutmiseks.
Production technology of biodegradable and compostable tableware
Biolagunevate ja komposteeruvate lauanõude tootmistehnoloogia
Plastic tableware, cutlery, straws, drinking cups etc have become the inseparable parts of our convenient lives.
Plastiknõud, söögiriistad, kõrred, joogitopsid jne on saanud meie mugava elu lahutamatuks osaks.
Based on the research of the scientists of the Estonian University of Life Sciences on the characteristics and compostability of bran, the purpose of this master's thesis was to design the production line of one-time tableware and to determine the manufacturing technology.
Tuginedes Eesti Maaülikooli teadurite uurimistööle kliide omaduste ja komposteerimise kohta oli käesoleva magistritöö eesmärk projekteerida ühekordsete lauanõude tootmisliin, määrata tootmistehnoloogia.
Wheat and rice bran, but also corn tableware is already for sale.
Nisu-ja riisikliidest, aga ka, maisist lauanõud on juba müügil.
It is reasonable to use the byproducts from milling other grains too, like rye, wheat and barley.
Lauanõude tootmiseks on mõistlik kasutada ka muude teraviljade, näiteks rukki-, nisu- ja kaerakliide jahvatamise kõrvalsaadusi.
One-time compostable tableware produced on the basis of natural raw material is a good alternative for reducing the use of one-time plastic tableware, while being environmentally friendly and quickly compostable.
Loodusliku tooraine baasil toodetud ühekordsed komposteeruvad lauanõud on heaks alternatiiviks ühekordsete plastiknõude kasutamise vähendamiseks, samas loodussõbralikud ja kiire lagunemisprotsessiga.
We use one-time plastic plates, bowls, cutlery and cups in dining places, at home, at work, at open air events etc. Why is plastic used?
Kasutame ühekordseid plasttaldrikuid -kausse, söögiriistu joogitopse toitlustusasutustes, kodus, töökohtadel, väliüritusetel jne.
In total, 15 million spores of the respective species were given to each treatment group during the three week feeding period.
Kokku söödeti kolme nädala jooksul igale töötlusgrupile 15 miljonit vastava liigi eost.
The two species combined had a strong impact on bee mortality.
Kahe liigi koosmõju avaldas tugevat mõju mesilaste suremusele.
N. apis and N. ceranae had no statistically significant effect on bee mortality, although mortality was somewhat higher for N. ceranae.
N. apis ja N. ceranae ei avaldunud statistiliselt olulist mõju mesilaste suremusele, kuigi N. ceranae puhul oli suremus mõnevõrra kõrgem.
Based on the experiment, it can be concluded that one species alone does not affect the mortality of bees, but the combined effect of two species increases the death rate significantly.
Katse põhjal võib järeldada, et puhaskultuurina ei mõjuta noseema mesilaste suremust, kuid kahe liigi koosmõjul suureneb suremus tunduvalt.
As a result of the experiment, it was found that bees can be infected with nosematosis through feeding.
Katse tulemusel selgus, et mesilasi on võimalik nosematoosi nakatada läbi suukaudse söötmise.
The abundance of honeybees has been steadily decreasing, which reduces the productivity and distribution of plants.
Meemesilaste arvukus on pidevas langustrendis, mille tõttu väheneb taimede saagikus ja levik, samuti kannatab inimeste toidulaud.
In the mortality test, 20 bees from each treatment group were taken and placed in separate cages.
Suremuskatses võeti 20 mesilast igast töötlusgrupist ja asetati nad eraldi puuridesse, misjärel 25 päeva jooksul jälgiti mesilaste suremust.
One of the main causes of death is the worldwide spread of nosematosis which is caused by two microsporidian species: Nosema apis and Nosema ceranae.
Nosematoosi põhjustavad kaks pisieoseliste liiki: Nosema apis ja Nosema ceranae.
Success of infection by microsporidians nosema apis and nosema ceranae by oral feeding, and changes in honey bee mortality
Pisieoseliste Noseema apis ja Nosema ceranae söötmise teel nakatamise edukus meemesilastel ja mõju isendite elueale
The aim of this study was to investigate the effect of N. apis, N. ceranae and their mixture on honeybee mortality and whether it is possible to infect the honeybee into nosematosis by putting these spores into their food.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli välja selgitada: a) mesilasperede söötmise teel nosematoosi nakatamise edukus nii N. apis`e ja N. ceranae puhaskulutuuriga kui mõlema haigustekitaja seguga ja b) kas ja kuidas mõjutavad need töötlused töölismesilaste suremust.
Based on the results of the questionnaire, author made conclusions and suggestions for local action group.
Küsimustiku tulemustele tuginedes tegi autor järeldused ja kohalikule tegevusgrupile ettepanekud.
The objective of this thesis is to study how important is the Leader action to the development of entrepreneurship in the region of the Peipsi-Alutaguse Chamber of Cooperation.
Töö eesmärk on uurida, kui oluline on Leader meede Peipsi-Alutaguse Koostöökoja piirkonna ettevõtluse arengule.
In order to assess the necessity and significance of the Leader action, the author prepared a questionnaire for those who applied for support from the PACC strategy entrepreneurship action in the period of 2009–2013.
Leader meetme vajalikkuse ja olulisuse hindamiseks koostas autor küsimustiku, mis oli suunatud aastatel 2009-2013 PAK ettevõtlusmeetmest taotlejatele.
The thesis showed that the Leader measure implemented in the Peipsi-Alutaguse Chamber of Cooperation region during the period 2009-2013 has significantly contributed to the development of the region and companies operating in the region.
Töö tõestas, et Peipsi-Alutaguse Koostöökoja piirkonnas aastatel 2009-2013 rakendatud Leader meede on oluliselt kaasa aidanud piirkonna ja seal tegutsevate ettevõtete arengule.
Supporting entrepreneurship in the region of the Peipsi-Alutaguse Chamber of Cooperation by means of the LEADER action in the period of 2009-2013
Leader meetme abil ettevõtluse toetamine Peipsi-Alutaguse Koostöökoja piirkonnas aastatel 2009-2013
Study included 154 calves born between July and December 2017.
Uuringus koguti andmeid 154-lt vasikalt, kes sündisid 2017. aasta juulist detsembrini.
The bodyweight was recorded at around 14, 28, 56 and 90 days of life.
Vasikaid kaaluti ca 14ndal, 28ndal, 56ndal ja 90ndal elupäeval.
Stata MP14® statistical programme was used for statistical analyses.
Riskitegurite analüüsiks kasutati Stata MP14® statistikaprogrammi.
Descriptive statistics data was processed by using MS Excel.
Andmete kirjeldav statistika viidi läbi tabelarvutusprogrammiga MS Excel.
Calves´ health was monitored every day and temperature was measured at every other day.
Vasikate tervist jälgiti igapäevaselt ja neid kraaditi iga kahe päeva järel.
The aim of this research was to identify factors that affect calf passive immunity and examine the effect of passive immunity and other factors on calf health, weight gain and mortality.
Uurimistöö eesmärgiks oli leida tegurid, mis mõjutavad vasikate passiivset immuunsust ja uurida selle ning teiste tegurite mõju vasikate edasisele tervisele, kaaluiibele ja hukkumisele.
Factors influencing calf passive immunity and its´ impact on calf health
Ternespiimaga saadud immuunsust mõjutavad tegurid ja selle mõju vasikate tervisele
Higher serum protein level was associated with a lower risk of mortality.
Kõrgem seerum proteiini tase vähendas hukkumise riski.
The later the calf was fed colostrum after birth, the lower was the 56-day lifetime weight gain.
Mida hiljem sai vasikas esimese ternespiima joogi, seda väiksem oli esimese 56 elupäeva kaaluiive.
Calves with a larger birth weight were more likely to develop respiratory disease.
Suurema sünnikaaluga vasikatel oli suurem tõenäosus haigestuda hingamisteede haigusesse.
When measuring the quality of colostrum with a Brix refractometer, a cut-off value of 28% could discover the highest proportion of lower quality colostrums.
Kasutades ternespiima Brix refraktomeetri piirväärtust 28% oli võimalik tuvastada kõige rohkem mittekvaliteetseid ternespiimasid.
Calf passive immunity was affected by the colostrum quality – higher colostrum Brix refractometer value was associated with a higher calf serum protein level.
Vasikate passiivse immunsuse taset mõjutas oluliselt ternespiima kvaliteet – mida kõrgem oli joodetava ternespiima Brix refraktomeetri näit, seda kõrgem oli seerumi proteiinide sisaldus.
The Brix refractometers´ serum protein cut-off value of 9.0% was associated with the highest sensitivity and specificity of the test. Preventive factors for diarrhea were higher serum protein level and age over 14 days, indicative associations were also found with higher birth weight and higher colostrum consumption during second feeding.
Kõhulahtisuse ennetavateks teguriteks olid kõrge seerumi proteiinide tase ja vanus üle kahe elunädala, indikatiivselt ka suurem sünnikaal ning suurem joodetud ternespiima kogus teisel joogikorral.
At around three days of age all calves were blood sampled for passive immunity evaluation.
Kõigilt uuringus olnud vasikatelt võeti ca 3 päeva vanuselt vereproov, millest määrati seerumi proteiini sisaldus.
Also, the study aimed to find cut-off values of Brix refractometer when aiming to test colostrum quality and calf passive immunity.
Samuti oli eesmärgiks leida Brix refraktomeetri piirväärtused ternespiimale ja seerumi proteiini sisaldusele tuvastamaks vastavalt hea kvaliteediga ternespiim ning piisav passiivse immuunsuse tase vasikatel.
Birth weight correlated negatively with the weight gain during the first four weeks of life.
Esimese nelja elunädala kaaluiive oli väiksem suure sünnikaaluga vasikatel.
The production of woody biomass in this territory is 21,834.6 t/y and it makes 0.72 t/ha/y.
Sellel territooriumil oli puitse biomassi produktsioon 21 834,6 t/a ning see moodustab 0,72 t/ha/a.
Due to the fact that the survey of the sample plots was not performed during pre-cutting in most cases and the increment of young trees is accelerating, then the obtained increments are underrated.
Kuna proovitükkide mõõtmine ei toimunud enamikel juhtudel raie-eelsel ajal ning noorte puude juurdekasv on kiirenev, siis saadud juurdekasvud on allahinnatud.
Thus, for the purpose of biomass production, the woody plants should grow as high as possible, but not over four metres which is the maximum allowed height of woody plants in power line routes.
Seega biomassi tootmise eesmärgil tuleks liinitrassidel lasta kasvada puittaimed võimalikult kõrgeks, kuid mitte üle nelja meetri, mis on maksimaalne lubatud puittaimede kõrgus elektriliinitrassidel.
This thesis resurveyed the observation plots created and surveyed in the course of the research project "Energetic potential of coppice obtained from power line routes" financed by the foundation Environmental Investment Centre in 2009.
Käesoleva uurimustöös kordusmõõdistati 2009. aastal SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt finantseeritud uurimisprojekti „Elektriliinide trassidelt saadava võsa energeetiline potentsiaal" raames rajatud ja mõõdistatud proovialad.
The 42 chosen observation plots were located on soils most widespread in Estonia.
Valitud 42 prooviala paiknesid Eestis enamlevinud mullatüüpidel.
During the first years after the maintenance of the line route, the production of woody biomass was low, but it started to increase suddenly when the average height of broadleaved trees reached two-three metres and one metre with coniferous trees.
Esimestel aastatel pärast liinitrassi hooldust oli puitse biomassi produktsioon madal, kuid hakkas järsult suurenema, kui lehtpuude keskmine kõrgus jõudis kahe-kolme meetrini ning okaspuudel ühe meetri kõrguseni.
The surface area of line corridors passing through the forest land is 30,429 ha and 38% of the total surface area of line corridors.
Metsamaad läbivate liinikoridoride pindala moodustab 30 429 ha s.o 38% kogu liinikoridoride pindalast.
These soil categories covered 95% of the surface area of line corridors passing through forest land.
Kokku katsid need mullatüübid 95% ulatuses metsamaad läbivate liinikoridoride pindalast.
In addition the formula of woody biomass production was created from the soil data.
Lisaks loodi regressioonivalem puitse biomassi produktsiooni arvutamiseks mulla andmete põhjal.
The location and area of powerline traces in forest were determined.
Määrati kindlaks metsamaad läbivate liinikoridoride asukohad ja pindalad.
The woody biomass equations were created on the basis of height of sample trees.
Mudelpuude alusel loodi kõrguse järgi biomassi arvutamise valemid.
Production of woody biomass of powerline traces passing through forests
Metsi läbivate elektriliinitrasside puitse biomassi produktsioon
Imported tomatoes are commercially available year-round, but consumers complain about the taste of tomatoes during winter.
Kaubandusvõrgus on tomat impordituna saadaval aastaringsena, kuid tarbijad kurdavad talviste tomatite maitse üle.
The overall content of phenols is decreasing, but the number of different phenolic compounds is higher.
Fenoolide sisaldus kokkuvõttes väheneb, kuid erinevate fenoolsete ühendite hulk on suurem.
These tomatoes are harvested at earlier maturity stages and therefore have paler color.
Need tomatid koristatakse varasemates küpsusastmetes ning on seetõttu ka värvilt kahvatumad.
During the ripening of tomato fruit the content of mineral elements varies slightly, but major changes take place in chlorophyll, lycopene, amino acids, phenols and glycoalkaloid composition.
Tomati vilja valmimisel muutub selle mineraalelementide sisaldus vähe, kuid suuremad muutused toimuvad klorofülli, lükopeeni, aminohapete, fenoolide ja glükoalkaloidide koostises.
This work is based on reasearch articles.
Töö on valminud teadusartiklite põhiselt.
The contnet of glycoalkaloids disappears completely when the fruit matures.
Glükoalkaloidide sisaldus kaob vilja küpseks saades täielikult.
The lycopene contnet increases gradually during ripening until it reaches the highest in red ripeness stage.
Tomatite valmimise ajal tõuseb lükopeeni sisaldus järk-järgult kuni jõuab kõrgeima sisalduseni punase küpsuse faasis.
Free amino acid concentrations reach to maximum in turning stage, but in red tomatoes their concentration drops.
Vabade aminohapete sisaldus saavutab maksimumi värvimuutuse faasis, kuid seejärel nende sisaldus punastes tomatites langeb.
The fruits ripened on the plant contain 1.39% more dry matter than postharvest tomaoes.
Taimel valminud vili sisaldab kuivainet 1.39% võrra rohkem kui järelvalminud vili.
Tomato fruit is able to synthesize lycopene and -carotene when harvested at mature green stage, as well as on the plant.
Tomati vili on võimeline sünteesima lükopeeni ja -karoteeni nii koristusküpses rohelises faasis koristatult, kui ka taime küljes valminuna.
The tomato fruits which have ripened on the plant taste better, because the content of titritable acids and sugars is higher than in postharvest tomatoes.
Taime küljes valminud tomatil on parem maitse, sest tiitritavate hapete ja suhkrute sisaldus on kõrgem kui järelvalminud viljal.
This work is a investigation of tomato fruit maturity stages and changes in biochemical compounds taking place throughout the ripening.
Antud töös on täpsemalt uurimise alla võetud tomati vilja küpsusastmed ning nende vältel toimuvad biokeemilised muutused.
Biochemical compounds in tomato fruits depending on the maturity stage
Biokeemiliste ühendite sisaldus tomati viljades sõltuvalt küpsusastmest
Tomato fruit exocarp contains more chlorophyll and lycopene compared to mesocarp.
Tomati vilja eksokarp sisaldab rohkem nii klorofülli kui ka lükopeeni võrreldes mesokarbiga.
The pH value of tomatoes ripened on the plant is lower compared to postharvest tomatoes.
Taime küljes valminud tomati pH väärtus on madalam võrreldes järelvalminud viljaga.
But tomatoes ripened on the plant have higher lycopene and -carotene content.
Kuid taime küljes valminud tomatitel on kõrgem lükopeeni ja -karoteeni sisaldus.
Fruit ripened on the plant also contains more vitamin C than postharvest tomatoes.
Taime küljes valminud vili sisaldab ka rohkem C-vitamiini võrreldes järelvalminud viljaga.
The average content of -carotene (vitamin A) is higher in tomatoes ripened on the plant than in postharvest tomatoes.
-karoteeni (vitamiin A) keskmine sisaldus on taime küljes valminud viljal kõrgem kui järelvalminud vilja puhul.
The aim of this work is to determine whether there are differences in biochemical composition and taste between the postharvest tomatoes and tomatoes ripened on the plant.
Sellest tulenevalt on käesoleva töö eesmärk välja selgitada kas tomatitaime küljes täisküpsuse saavutanud tomati vili on ühesuguse maitse ja biokeemiliste ühendite sisaldusega võrreldes järelküpsenud tomatiga.
To compose and analyze the data, MS Excel 2010, Statistica 8.0 and ImageJ were used.
Andmete analüüsimisel ja andmestiku koostamisel kasutati programme MS Excel 2010, ImageJ ja statistikatarkvara Statistica 8.0.
This study may be used in researches concentrating on revealing interspecies variety patterns with a wider geographic gradient.
Käesolevat tööd võib kasutada uurimustes, mis keskenduvad laiema geograafilise gradiendiga liigisisese varieeruvuse mustrite väljaselgitamisele.
Regional differences in functional trait variability in Trifolium alpestre
Regionaalsed erinevused alpi ristiku (Trifolium alpestre L.) populatsioonide funktsionaalsetes tunnustes
In all the populations 1m2 plots were made, plant height and vegetation coverage were measured, and species identified.
Populatsioonides tehti 1m2 taimeruudud, mille sees mõõdeti taimede kõrgus, üldkatvus, määrati liigid.
To collect the data, populations located in Estonia, Czech Republic and Poland were studied.
Tööd kasutatud andmete kogumiseks tehti välitöid nii Eesti, Tšehhi kui Poola kasvukohtades.
Out of every population, twenty individuals of purple globe clover were collected, dried and herborized.
Taimeruudu keskelt võeti igas populatsioonis kakskümmend taimevõsu, mis hiljem kuivatati ja herbariseeriti.
There were significant differences in intraspecific variation in leaf size, which was higher in populations located in Poland and Estonia.
Olulisi erinevusi esines lehe suuruse liigisiseses varieeruvuses, mis oli Tšehhi populatsioonidega võrreldes oluliselt suurem Poola ja Eesti populatsioonides.
To determine statistically significant differences between the means of groups, univariate analysis of variance and Tukey-hoc-test was used.
Rohkem kui kahe kategooriaga analüüside puhul testiti rühmadevahelisi erinevusi ühemõõtmelise dispersioonianalüüsi ja Tukey post-hoc-testiga.
The results revealed that fitness in purple globe clover differs throughout distribution ranges - in the edge of the distribution range (in Estonia) fitness is lower than in the middle of the distribution range, although differences were also found in the middle populations (in Czechia and Poland).
Töö tulemustest selgus, et Alpi ristiku indiviidide kohasus on leviala eri piirkondades erinev – leviala piiril ehk Eesti populatsioonides on kohasus madalam kui keskosas, kuid erinevusi leiti ka leviala keskosa ehk Tšehhi ja Poola populatsioonide osas.
Functional traits – plant height, total number of leaves and flowerheads, lenght of the petiole, lenght and width of the leaf and flowerhead and specific leaf area were measured in the laboratory.
Herbariseeritud taimedel mõõdeti morfoloogilised tunnused – võsu kõrgus, lehtede koguarv, õisikute arv, leherootsude pikkus, lehelaba ning õisikute pikkus ja laius ning leiti lehe eripind.
The objective of this Master’s thesis was to determine if fitness and intraspecific variability of alpine globe clover individuals are different at the edge and in the central of its distribution area.
Töö eesmärgiks on välja selgitada kas alpi ristiku indiviidide kohasus ja liigisisene varieeruvus on leviala piiril ja keskosas erinev.
In this Master’s thesis populations, environmental conditions and fitness of purple globe clover (Trifolium alpestre L.) located on the northern edge and in the centre of its distribution area were studied.
Käesolevas tööd uuritakse alpi ristiku (Trifolium alpestre L.) areaali põhjapiiril (Eestis) ning keskosas (Tšehhi ja Poola) paiknevaid populatsioone ning keskkonnatingimuste mõju nende kohasusele.