natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The test included developing a total of five different catch crops — white mustard, Tillage radish, Alexandrian clover, hairy vetch, and buckwheat.
Katses kasvatati kokku viit erinevat vahekultuuri, milleks olid valge sinep, Tillage radish, aleksandria ristik, talivikk ja tatar.
White mustard and Tillage radish are the two crops with the largest biomass — white mustard offers the largest biomass above the ground and Tillage radish grows its main biomass in the roots.
Kõige suurema biomassi moodustasid valge sinep ja Tillage radish, millest suurima maapealse biomassi moodustas valge sinep ja suurima juurte biomassi Tillage radish.
According to the data from the test, Tillage radish is also the best in binding nitrogen, phosphorus, and potassium; in the accumulation of calcium, however, both white mustard and Tillage radish stand above the rest.
Parimaks lämmastiku, fosfori ja kaaliumi sidujaks osutus katse andmete põhjal samuti Tillage radish, kuid kaltsiumi akumuleerumise poolest olid valge sinep ja Tillage radish ilma usutava erinevuseta suurimad.
The index of eutrophication (ZE) should increase with the trophic status of a waterbody, but this was not confirmed by the 2015 data.
Eutrofeerumise indeks (ZE) peaks veekogu troofsuse suurenedes tõusma, kuid 2015. aasta andmed seda ei kinnitanud.
Zooplankton is considered a good indicator of trophic condition, because it reacts quickly to environment changes, and plays an important part in food chains.
Zooplanktonit peetakse heaks troofsuse indikaatoriks, sest ta reageerib kii resti keskkonnamuutustele ja täitab olulist rolli toiduahelas.
The data used in this study was collected in 2015 during the monitoring of 25 lakes.
Töös kasutatav materjal on kogutud 2015. aastal v äikejärvede seire käigus 25 järvest, kokku 39 proovi.
Some oligotrophic waterbodies displayed very high ZE-index values.
Oligotroofsetes veekogudes leidus väga kõrgeid ZE - indeksi väärtuseid.
Zooplankton as The Indicator of Trophic Status in Estonian Lakes
Zooplankton kui Eesti väikejärvede troofsuse indikaator
The year 2015 is characterized by relatively low zooplankton biomass - Aare Mäemetsa's biomass classification is in accordance with modern data, and reflects zooplankton communities adequately.
2015. aastat iseloomustab üpris madal zooplanktoni biomass – Aare Mäemetsa koostatud klassifika tsioon biomassile on tänapäevaste andmetega kooskõlas ning peegeldab zooplanktoni kooslust adekvaatselt .
According to the data from 2015, average zooplankton abundance was high.
Zooplanktoni keskmine arvukus 2015. a. andmete põhjal oli kõrge.
The zooplankton abundance classification complied by Aare Mäemets no longer gives enough information regarding the ecological status of a lake in the modern environment, because zooplankton abundance increases with trophicity, and the limits between categories have a very narrow range.
Aare Mäemetsa poolt koostatud zooplanktoni arvukuse klassifikatsioon aga ei anna tänapäeval enam piisa valt informatsiooni järve ökoloogilisest seisundist, kuna zooplanktoni arvukus kasvab troofsuse tõustes ning klassipiirid on väga kitsa vahemikuga.
As a result of this study, new limits between categories were suggested.
Töö tulemusena pak uti välja uued klassipiirid .
The aim of this Bachelor's thesis is to study the dynamics of zooplankton in small lakes in Estonia, and assess the vaule of zooplankton communities as an indicator.
Bakalaurusetöö eesmärgiks on uurida zooplanktoni dünaamikat eesti väikejärvedes ja hinnata zooplanktonit, kui elustikurühma indikaatorväärtust.
As one of the outcomes of the study, the zooplankton biomass assessment scale was updated to a modern scale that evaluates ecological status.
Töö ühe tulemusena uuendati zooplanktoni biomassi hindamise skaalat ning viidi see tänapäevasele ökoloogilise seisundi hindamise ska alale .
Variables that were used in this study include zooplankton abundance, zooplankton biomass, and trophic indices.
Töös kasutatakse näitajatest zooplanktoni arvukust, biomassi ja troofsuse indekseid.
As trophicity of a waterbody increases, the index of oligotrophy (ZO) values should decrease, which was supported by the results, although waters with a low trophic status also produced some low ZO-values The ZE and ZO indices and the list of indicator species should be further analysed, as the indicator species used in the calculation of the indices date back to 1980, and it is possible that the indicator values of the species might have changed over that time.
ZE ja ZO - indeksit ja indikaatorliikide nimekirja tuleks veel analüüsida ja uurida, kuna indeks i arvutamisel lähtutakse indikaatorliikide nimekirjast , mis pärineb 1980. aastast ning võib arvata, et liikide indikaatorväärtused on selle aja jooksul muutunud.
The period studied was 2013-2017.
Töös võrreldakse 2013.–2017.
In the field trial seven different nitrogen variants were used.
Kasutuses oli seitse erinevat väetusvarianti.
Field trial was set up systematically in quadruplicate and plot size was 60 m2.
Katse oli üles ehitatud süstemaatilise plokksüsteemina neljas korduses, katselapi pindala oli 60 m2.
The irregular nitrogen availability in organic system caused the lower grain yield level.
Lämmastiku kättesaadavuse ebaregulaarsus põhjustas maheviljeluses väiksema saagi.
Organic system variants were 3 (Org 0, Org I, Org II ) where a source of nitrogen were legume crops, additionally the catch crops and composted manure, respectively.
Mahesüsteemi variante oli 3: Org 0, Org I, Org II, kus lämmastiku allikaks oli vastavalt liblikõieliste poolt sümbiootiliselt seotud õhulämmastik, lisaks õhulämmastikule talviste vahekultuuride poolt seotud lämmastik ja kahele eelnevale lisaks veel hästi komposteerinud sõnnik.
The continuous discussions over whether grain yield is higher than the conventional, was the reason why the long term field trial was set up in 2008 in Eerika at the Estonian University of Life Sciences to compare the influence of organic and conventional systems on different crop yields and quality.
Pidev diskussioon selle üle, kummal viljelussüsteemil on terasaak suurem oli põhjus, miks loodi 2008. aastal Eesti Maaülikooli katsepõllule Eerikale mahe- ja tavatootmist võrdlev katse.
The yield of above ground biomass in fertilised variants of conventional system was 20–38% higher than in organic system.
Maapealse biomassi suurus oli tavasüsteemi mineraallämmastikuga väetatud variantidel võrreldes mahesüsteemi variantidega 20–38% suurem.
In conventional system the amounts of mineral nitrogen were 50, 100 and 150 kg N per ha and control variant without nitrogen (in tables and figures noticed N50, N100, N150 and N0, respectively).
Tavasüsteemi variandid (v.a. N0) N50, N100, N150 said lisaks liblikõielistele ka mineraallämmastikku.
The wintering and the number of wheat plants per unit of area was influenced by climatic conditions (from variance analysis by 59%).
Aasta ilmastik mõjutas talvitumist ja taimede arvu pinnaühikul 59% ulatuses, väetisvariandi mõju ei olnud usutav.
The aim of this test was to compare the grain yield of winter wheat in organic and conventional systems.
Katse eesmärgiks oli võrrelda talinisu terasaagi kujunemist mahe- ja tavaviljeluses.
The grain yield formation of winter wheat in organic and conventional farming
Talinisu terasaagi kujunemine mahe- ja tavaviljeluses
The mean grain yield of winter wheat in organic variants over trial years were lower 28‒37% than in conventional variants.
Mahesüsteemi variandid olid tavasüsteemi väetatud variantidest aastate keskmisena terasaagilt 28‒37% väiksemad.
The above ground biomass of winter wheat was positively correlated with 1000 kernel weight and test weight.
Mida suurem on biomass, seda suurem on ka teradesse kogunev toitainete kogus, mis suurendab terade massi ja mahumassi.
This Master´s thesis has two purposes.
Magistritööl oli kaks eesmärki.
In Estonian conditions it is advisable to prefer autumn pruning, which achieved higher optimum ripeness indicator than spring pruning.
Eesti tingimustes võib soovitada eelistada sügisest lõikust, mis saavutas kõrgema küpsusindeksi kui kevadised lõikusviisid.
Four cultivars were in the test: `Kuzminski Sinii`, `Zilga`, `Rondo` and `Hasanski Sladki`.
Katses oli neli sorti: `Kuzminski Sinii`, `Zilga`, `Rondo` ja `Hasanski Sladki`.
The test was implemented in Tartumaa, Rõhu Experimental plant.
Katse viidi läbi Tartumaal, Rõhu Katsejaamas.
The test of pruning system occurred in autumn 2010 and from spring to autumn 2011, the test of characteristics of cultivar occurred from spring to autumn 2011.
Lõikusviisi katse toimus 2010. aasta sügisel ja 2011. aasta kevadest sügiseni, sordiomaduste katse 2011.aasta kevadest sügiseni.
The content of titratable acids surpassed the recommended interval in all sorts except `Kuzminski Sinii´.
Orgaaniliste hapete sisaldus ületas soovitatud vahemiku, välja arvatud sordil `Kuzminski Sinii`.
`Rondo` and `Zilga` are primarily suitable for making mixed wines.
Sordid `Rondo` ja `Zilga` sobivad eelkõige seguveinide valmistamiseks.
Effect of Cultivar and Training System on the Grapevine (Vitis) Yield Quality
Sordiomaduste ja võralõikuse mõju viinapuude (Vitis) saagi kvaliteedile
`Kuzminski Sinii` and `Hasanski Sladki` are suitable for wine, because they were between the recommended optimum ripeness indicator.
`Kuzminski Sinii` ja `Hasanski Sladki` sobivad veiniks, sest jäid soovitatud küpsususindeksi vahemikku.
In areas where late spring night frosts appear, the spring cane pruning is advisable.
Piirkondades, kus esineb sageli kevadisi hilisöökülmi, võib soovitada kevadist pikka lõikusviisi.
In the second part of the test it was studied how characteristics of cultivar affect the biochemical content of grapes.
Teises katsepooles uuriti kuidas mõjutavad sordiomadused viinamarjade bikeemilist koostist.
In the first part it was studied how pruning time and system affects the biochemical content of the grapes and in the second part characteristics of cultivar to biochemical content of grapes was studied.
Esimeses pooles uuriti kuidas mõjutab lõikusaeg- ja viis viinamarjade biokeemilist koostist, teises pooles uuriti sordiomaduste mõju viinamarjade biokeemilisele koostisele.
In case of both test the sugar concentration of berries, content of titratable acids, sugar/acid ratio, optimum ripeness indicator, pH, content of anthocyanins and phenols, and berry weight were measured.
Mõlema katse puhul määrati marjadest mahla kuivaine sisaldus, orgaaniliste hapete sisaldus, mahla kuivaine ja orgaanilste hapete suhe, küpsusindeks, pH, antotsüaanide ja fenoolide sisaldus ning marja mass. Lõikusviisi katses olid lõikusaegadeks sügisene ja kevadine lõikus ning lõikusviisideks lühike ja pikk lõikus ning sordiks `Hasanski Sladki`.
The aim of the bachelors thesis was to compare three Web-based accounting softwares that are used in Estonia, especially designed for use in a small business — SimplBooks, SmartAccounts and Margn— with the aim to bring out their advantages and disadvantages for the user.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli võrrelda kolme Eestis kasutatavat, eelkõige väikeettevõttele kasutamiseks mõeldud, veebipõhist raamatupidamistarkvara — SimplBooks, SmartAccounts ja Margn, eesmärgiga välja selgitada nende eelised ja puudused kasutaja jaoks.
The first chapter presents the definition of a small enterprise and activities relating to accounting management.
Esimeses peatükis tuuakse välja kirjanduse ülevaates väikeettevõtte olemus ning raamatupidamise korraldamisega seotud tegevused.
The second chapter provides an overview of three different Web-based accounting softwares for analysis of their advantages and disadvantages for users.
Teises peatükis antakse ülevaade kolme erineva veebipõhise raamatupidamistarkvara, võimalustest ning analüüsitakse nende eeliseid ja puudusi kasutajate jaoks.
The use of Web-based accounting software in small enterprises
Veebipõhise raamatupidamistarkvara valik väikeettevõttele
The author also discusses the process of selecting accounting software and brings out recommended criterea for it. What is more, a brief description of the nature of Web-based accounting software is given.
Samuti käsitletakse raamatupidamistarkvara valiku protsessi ja soovitatavaid kriteeriumeid, mis aitavad valida tarkvara.
Due to the nature of the work, the second chapter is also based on different sources, consisting mainly on information gathered from Web-based accounting software homepages.
Tulenevalt töö eripärast kasutas autor peatüki kirjutamisel veebipõhiste raamatupidamistarkvarade kodulehtedel olevat infot, blogides ja uudistes kajastuvat ning testis tarkvarade demoversioone.
Passive Houses in Estonian Climate
Passiivmajad Eesti kliimas
The thesis is based on qualitative research completed in the form of interviews with inhabitants of passive houses and staff of public passive buildings.
Käesolev töö oli kvalitatiivne uurimistöö, mille raames viidi läbi intervjuud passiivmajade elanikega kui ka avalike hoonetena ehitatud passiivmajade töötajatega.
The aim of this bachelor thesis titled "Passive Houses in Estonian Climate" is to investigate certified as well as non-certified passive houses and to compare their energy consumption, ease of use and overall effectiveness in Estonian climate conditions.
Bakalaureusetöö „Passiivmajad Eesti kliimas" eesmärgiks oli uurida Eestis seni rajatud sertifitseeritud ja sertifitseerimata passiivmaju, et võrrelda nende energiatarvet, kasutusmugavust ning tasuvust siinsetes tingimustes.
Results from interviews proved that designing passive houses requires close cooperation between its architects and future residents, as all components, equipment and parameters are very closely interlinked and dependent on their actual usage.
Uurimistöö tulemusena selgus, et passiivmajade projekteerimine on väga põhjalik ning eeldab projekteerijate ja elanike vahelist tihedat koostööd.
The predominant reasons for choosing passive housing for both work- and living space are their relatively low overhead costs when compared to regular housing and the added benefit of a very stable and comfortable indoor climate.
Kõik hooned ehitatakse vastavalt passiivmaja kontseptsioonile, mille läbi tagatakse hoonete madal energiatarve ning madalad ülalpidamiskulud.
In the future, it would be good to carry out a more accurate analysis of all fractions greater than 10 mm, and to identify the percentage of organic matter in each fraction, as well to perform laboratory tests under controlled conditions in a fluviarium.
Tulevikus tuleks parema ülevaate saamiseks teha täpsemaid analüüse: määrata ära kõik fraktsioonid, mis on suuremad kui 10 mm, tuvastada iga fraktsiooni orgaanilise aine osakaal ning teha laboratoorseid katseid kontrollitud tingimustes vooluveeakvaariumis.
Sediments were fractionated by wet sieving into fractions of > 10 mm, 10-7 mm, 7-5 mm, 5-2 mm, 2-1 mm, 1-0.5 mm and <0.5 mm. As a result, it became clear that only the gravel substrate corresponded to the requirements of the trout spawning site, as previously described in the literature.
Setted fraktsioneeriti märgsõelumise teel fraktsioonidesse >10 mm, 10-7 mm, 7-5 mm, 5-2 mm, 2-1 mm, 1-0,5 mm ja <0,5 mm.
Oxygen measurements were made at three sites of different structure (muddy, sandy, gravel) with a specially designed oxygen probe.
Hapnikusisalduse mõõtmised toimusid kolmes eri tüüpi kohas (mudane, liivane, kruusane) spetsiaalselt konstrueeritud hapnikusondiga.
In the case of sand substrate, the oxygen situation was good but the finer fraction particles dominated.
Liivase substraadi puhul oli küll hapniku olukord hea, aga liialt domineerisid peenemad fraktsiooniosakesed.
The aim of the work was to research the vertical oxygen regime of the potential trout spawning substrates, the size of the sediment particles and the amount of organic matter in sediments.
Töö eesmärk oli uurida potentsiaalsete forellikoelmute substraadi vertikaalset hapnikurežiimi, setteosakeste suurust ja orgaanilise aine hulka.
Since the success of the trout depends heavily on the existence of suitable spawning places, investigations of natural and artificial spawning places of trout by means of the oxygen probe used in the current theses would be beneficial.
Kuna forelli edukus sõltub suuresti sobivate koelmute olemasolust, siis saab töös kasutatud sondi abil hinnata looduslike ja kunstkoelmute hapnikurežiimi.
Though brown trout and its spawning habits have been studied much, the vertical properties of its spawning substrate have been investigated less.
Forelli ja tema kudemisharjumusi on uuritud, aga väga vähe on uuritud koelmu substraati vertikaalselt.
On the oxygen regime of potential trout spawning sites of the Rõngu River
Rõngu jõe potentsiaalsete forellikoelmute hapnikurežiimist
The muddy substrate, as it was expected, was not suitable for trout spawning.
Koelmuks ei sobinud üldse mudane substraat, mida ka eeldati.
After measuring the oxygen content, sediment samples were taken from the measuring sites and brought to a laboratory where their organic matter content was estimated by burning method.
Setteproovid viidi laborisse, kus nendest arvutati pärast põletamist, kaalukao alusel, orgaanilise aine hulk.
Fishes provide food and livelihood for hundreds of millions of people around the world and currently fish consumption is higher than ever before.
Erinevad kalaliigid moodustavad suure osa sadade miljonite inimeste toidu- ja elatusallikast üle maailma ning selle tulemusena on paljud liigid tugevalt ülepüütud.
As a consequence, the threats of over-exploitation, illegal fishing and fish trade are very high.
See võimaldab tõhusamalt võidelda illegaalse kalapüügi ja kaubandusega.
Analysis of molecular genetic and life-history traits in Eurasian perch (Perca fluviatilis L.)
Ahvena (Perca fluviatilis L.) molekulaargeneetiliste näitajate ja elukäiguomaduste analüüs
The population genetic framework described within this thesis represents a small but important milestone towards developing biologically sound conservation and management strategies for Eurasian perch.
Doktoritöös kirjeldatud populatsioonigeneetiline teave ahvena kohta on oluline eeldus bioloogiliselt põhjendatud kaitsestrateegiate ning populatsioonide jätkusuutliku majandamise kavade väljatöötamiseks Eestis.
Thus, the main goals of this thesis were to generate novel genomic resources, characterize population genetic structure, and study the consequences of overfishing of Eurasian perch populations and its potential causes to various life-history traits in Estonia.
Sellest tulenevalt oli doktoritöö põhieesmärgiks uurida ülepüügi ja populatsiooni taastumise mõju populatsioonigeneetilistele näitajatele ja elukäiguomadustele ning välja selgitada ahvenapopulatsioonide geneetiline struktuur Eestis.
Based on observed genetic structuring between two commercially most important perch fishery locations in Estonia (Väinameri Sea region and Lake Peipus), new microsatellite markers successfully revealed the genetic origin of perch, which can be used to fight against illegal fishing and fish trade.
Lisaeesmärgiks oli ahvena jaoks välja töötada uudseid molekulaarseid markereid (mikrosatelliidid, ühenukleotiidsed polümorfismid), mida saaks rakendada geneetilise populatsioonistruktuuri detailsemaks väljaselgitamiseks ja illegaalse püügi kahtlusega ahvenate päritolu määramiseks.
The over-exploitation of Eurasian perch population had strong influence on size- and age-distribution, juvenile growth rate and age of sexual maturation in males.
Tulemustest selgus, et ülepüük mõjutas oluliselt ahvenate vanuselist struktuuri, suurust ja noorkalade kasvukiirust ning põhjustas isaste kalade varasema suguküpsuse saabumise.
Because biologically insensible management actions or lack of necessary regulations may lead to population collapse, better understanding of genetic population structure and fisheries-induced changes in life-history traits is essential for conservation of local fish populations.
Kalavarude kaitse ja säästliku kasutamise eelduseks on täpne teave liigi populatsioonide geneetilise muutlikkuse ja struktuuri ning kalapüügist põhjustatud elukäiguomaduste muutuste kohta.
Ergonomics of working environment in library
Raamatukogu töökeskkonna ergonoomilisus
The aim of the bachelor’s thesis was to investigate the ergonomical work environment in library of Estonian University of Life Sciences in order to identify its’ accordance to the valid norms and standards in Estonia.
Bakalaureusetöö uurimisobjektiks oli Eesti Maaülikooli raamatukogu töökeskkond ja töökeskkonna ergonoomilisus.
Purpose of the photo and questionnaire screening was to give an evaluation to the working order, working environment, working process and working clothes and shoes.
Foto- ja ankeetmeetodil on antud hinnang osakonnajuhataja ja kojulaenutusleti töötamiskohtadele.
Three methods’ have been applied in order to accomplish the purpose of the bachelor thesis: questionnaire method, photo and questionnaire screening, measuring and data processing method.
Bakalaureusetöös on raamatukogu töökeskkonna ergonoomilisuse hindamisel kasutatud ankeetmeetodit, foto- ja ankeetmeetodit, mõõtmis- ja andmetöötlusmeetodit.
The chapter „Working environment in library of Estonian University of Life Sciences" gives an overview of the results about working environment conditions.
Raamatukogu töökeskkonnas leidub rohkelt tolmu tekkimiseks võimalikke allikaid.
Measuring and data processing method involved measuring the indoor climate parameters in order to assess their accordance to the valid norms and standards in Estonia.
Tolmuosakeste vähendamiseks ning kahjuliku mõju vältimiseks on soovituslik tagada regulaarne ruumide puhastus ja ventilatsioonisüsteemi hea toimivus.
kraBachelor thesis has five paragraphs: The essence of the problem; Purpose, mission, actuality and novelty of research Methodology of research; Working environment in library, Ergonomical working environment and work place in library.
Normidega ning standarditega ei ole vastavuses raamatukogus töökeskkonna keskmine õhu suhteline niiskus (10,9 %) ning õhuvahetus (kontoriruumides 19,4 m3/h, lugemissaalis 19,3 m3/h ning raamatuhoidlas 20 m3/h).
Considering the demands for working environment, work place, archives and book repositories, suggestions were given for ergonomical working environment and work place.
Kontori- ja ventilatsiooniseadmetest tuleneva müra vähendamiseks on soovituslik kontoriseadmete asukoha valimisel lähtuda nende kaugusest töötamiskohtadest.
Questionnaire included four categories and altogether 69 questions.
Hinnangud vahemikus 80…90% loetakse väga heaks.
Nevertheless, this issue needs further study for more generalized results.
Siiski vajaks antud teema edasisi uuringuid, et saaks teha suurema üldistusvõimega järeldusi.
The NNM in the upper 20 cm soil layer during a four month period (at May to September) was 100.8 kg ha-1 in grey alder stand and 102.8 kg ha-1 in the clear cut area, respectively.
Nelja kuu (mai-september) jooksul mineraliseerus hall-lepiku 0-20 cm mullakihis lämmastikku 100,8 kg ha-1 ja lagedal alal vastavalt 102,8 kg ha-1.
In 2012, a study area was established in Tartu forest district (Kv.
Töö põhineb 2012. aastal Tartumaa metskonda Kv.
Both in the grey alder stand and in the clear cut area NNM was most intensive in June, and in the clear-cut area the intensity of mineralization remained at high level in August as well.
Nii hall-lepikus, kui lageraiealal oli lämmastiku netomineralisatsioon kõige intensiivsem juunis, lageraiealal jäi intensiivsus kõrgeks ka augustis.
The net nitrogen mineralization flux was estimated by using buried polyethylene plastic bags method (Eno 1960, Uri et al. 2008).
Lämmastiku netomineralisatsiooni voo hindamiseks kasutati maetud polüetüleenkilekottide meetodit (Eno 1960, Uri et al. 2008).
One plot was harvested by clear-cut and the other left as a control area.
Üks proovitükk (suurusega 20x35 m) raiuti lagedaks ning teine jäi kontrollalaks.
Based on the results, we could suggest that clear cutting does not affected annual nitrogen mineralization intensity.
Saadud tulemustest võib järeldada, et lageraie ei mõjuta viljakas kasvukohatüübis lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsust.