natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photos were loaded to the computer and was made a system of catalogue.
Pildid laeti arvutisse ja loodi kataloogide süsteem.
What have tourists pictured in the landscape of Saaremaa and why is it important
Mida on turistid pildistanud Saaremaa maastikus ja miks on see oluline?
For analyzing the photos was used the content analyse.
Fotode analüüsiks kasutati sisuanalüüsi.
The task was to find a natural and an urban area in Saaremaa and make a detailed analyze on taken photos.
Uurimuse ülesandeks oli valida looduslik ja linnaline piirkond Saaremaal ning teha valitud piirkondades fotodele detailne analüüs.
The results were compared with photos on postcards and in other materials what are introducing Saaremaa (maps, booklets, brochures).
Tulemusi võrreldi nii postkaartidel olevate piltidega kui ka Saaremaad tutvustavates materjalides (brošüürid, kaardid, voldikud) olevate piltidega.
The results were expected but also interesting.
Fotografeeritavate objektide populaarususe tulemused olid suhteliselt ootuspärased, kuid siiski põnevad.
The aim of this research is to understand what is the image of Saaremaa through the tourists eyes, what kind of photos have they taken and to understand what kind of landscapes are needed to be conserved or constructed.
Töö eesmärgiks on mõista, milline oli Saaremaa kuvand läbi turisti silmade, mida on turistid Saaremaal pildistanud ja selle kaudu mõista, milliseid maastikke säilitada või konstrueerida.
Buildings that were captured most were Sõrve lighthouses and military constructions.
Ehitistest enim jäädvustati Sõrves tuletorne ning sõjaaegseid ehitisi.
For result is found out that some photos are partly taken at the same place as seen before and make the hermeneutical circle.
Tulemustes on näha, et osaliselt langesid turistide jäädvustatud fotod kokku reklaamiga antud kohast, ning moodustasid nn hermeneutilise ringi.
At Sõrve were taken a lot of sea photos, landscapes, plants and all things what were connected to the nature.
Sõrves jäädvustasid turistid enim merd, loodusmaastikke, taimi ja üldiselt kõike saare loodusele omast.
The objects for analysing were taken from Google Earth gallery.
Analüüsitavateks objektideks olid Goole Earth pildipangast vaadeldud pildid.
Special analyze was done to pictures from Kuressaare bishop castle and Sõrve lighthouse.
Eraldi koostati Kuressaare piiskopilinnusele ja Sõrve tuletornile analüüs.
They also liked streets of Kuressaare and took pictures there.
Veel meeldis turistidele jäädvustada Kuressaare linna tänavaruume, ühtekokku pildistati üheksat erinevat tänavaruumi.
For these areas were chosen Kuressaare as an urban place and Sõrve peninsula as a natural place.
Analüüsitavateks piirkondadeks valiti Kuressaare (linnalik piirkond) ja Sõrve pooslaar (looduslik piirkond).
The aim of the analyze was to find the same photos as tourists have taken to see are the tourists looking for the same places as they have already seen in other photos or pictures.
Analüüsi eesmärgiks oli leida sarnasusi turistide piltide, tutvustava materjali ja postkaartide vahel, nägemaks, kas turistid on pildistanud seda, mida nad on postkaartidel või reklaamis näinud.
Were analysed the photo taking places to see how the tourists are affected by the advertisements they have seen before.
Analüüsiti foto jäädvustamise asukohta linnuse ja tuletorni suhtes, nägemaks kas reklaam antud kohtadest on mõjutanud turiste foto tegemisel.
In Kuressaare the tourists mainly took their photos of Kuressaare bishop castle what is one of the rarity places in Estonia.
Kuressaares pildistasid turistid peamiselt Eesti ühte haruldasemat arhitektuurimälestist - Kuressaare piiskopilinnust ja kõike sellega seonduvat (bastione, raveliine, vallikraavi, sildu).
The first part gives a survey about analogous researches.
Teema oli huvipakkuv, kuna Eestis pole autori teada sellist uurimust varem tehtud.
Biological invasions and alien species are an important problem in modern ecosystems, but the knowledge of soil invertebrate invasions is very limited.
Bioloogilised invasioonid ning võõrliigid on tänapäeval oluliseks probleemiks, kuid teadmised mulla selgrootute võõrliikidest on veel väga piiratud.
It is well known that the dispersal of alien species may be facilitated by horticultural trade, but there are very few studies covering multiple taxa in imported plant material.
Teada on, et kaubandus istikutega ja imporditud muldadega võib olla mulla võõrliikide sissetoomise allikaks, samas on selle kohta tehtud väga vähe paljusid taksoneid hõlmavaid uuringuid.
Some species could not be unambiguously classified as native or alien due to insufficient faunistic knowledge, such as the mites Chamobates interpositus, Oppiella obsoleta, Tectocepheus alatus, Tectocepheus knullei, Neoribates borealis and Lasioseius floridensis, the millipede Craspedosoma rawlinsii and the woodlouse Hyloniscus riparius.
Puudulikud faunistilised teadmised ei võimaldanud osasid liike klassifitseerida kindlalt kas omamaisteks või võõrliikideks, nendeks olid lestad Chamobates interpositus, Oppiella obsoleta, Tectocepheus alatus, Tectocepheus knullei, Neoribates borealis ja Lasioseius floridensis, tuhatjalgne Craspedosoma rawlinsii ja kakandiline Hyloniscus riparius.
Alien species of soil fauna in imported soils and growth media in Estonia
Mullafauna võõrliigid Eestisse sissetoodavates muldades ja kasvusubtraatides
43 samples were taken from plant growth substrates and plants sold by horticultural shops and arboreta.
Käesolevas uuringus võeti 43 proovi Eestis müüdavatest taimeistikutest, lillepotimuldadest ja kasvusubstraatidest.
Seven species were new to Estonian fauna: the mites Zetomimus furcatus, Tectocepheus alatus and Tectocepheus knullei, the millipede Ophiodesmus albonanus, the beetle Anommatus duodecimstriatus and an earwig juvenile (that was identified as not belonging to either of the local species).
Kuus liiki olid Eesti faunale uued: lestad Zetomimus furcatus, Tectocepheus alatus ja Tectocepheus knullei, tuhatjalgne Ophiodesmus albonanus, mardikaline Anommatus duodecimstriatus ja liigini määramata kõrvahark (kes ei kuulu Eestis seni tuntud kahe liigi hulka).
Six alien species were found from the samples: including mites Neogamasus insignis and Neogamasus speculiger (from imported plants), myriapods Lamyctes emarginatus, Stenotaenia linearis and Ophiodesmus albonanus (Botanical garden and control plot), the beetle Anommatus duodecimstriatus (imported plants) and a juvenile Dermaptera.
Kõigis proovides leidus elavat faunat, domineerisid lestad (Acari) ja hooghännalised (Collembola).Kuue liigi puhul oli kindlasti tegemist võõrliikidega, need olid lestad Neogamasus insignis ja Neogamasus speculiger (imporditud taimemullast), hulkjalgsed Lamyctes emarginatus, Stenotaenia linearis ja Ophiodesmus albonanus (botaanikaaiast ja kontrollalalt), mardikaline Anommatus duodecimstriatus (imporditud taimeistikult) ja nahktiivalise (Dermaptera) nümf.
In order to detect species that have survived in the wild, six samples were taken from Tartu University Botanical garden (with a long horticultural history) and for comparison, from a similar semi-natural control plot (with no horticultural history) Microarthropods and other soil invertebrates were extracted using Tullgren funnels.
Looduses ellu jäänud liikide leidmiseks võeti lisaks kuus proovi Tartu ülikooli botaanikaaiast (kuhu on aegade jooksul palju välismaist taimematerjali istutatud) ja võrdluseks ka läheduses asuvalt pool-looduslikult kontrollalalt.
However, an analysis of the responses also revealed that more than half of the respondents are uncertain whether they will be working for the company in the next year.
Samas selgus ka vastuste analüüsist, et üle poolte vastajatest on ebakindlad, kas nad töötavad ettevõttes ka järgneval aastal.
Motivated and satisfied worker wants to work and does it with more enthusiasm.
Motiveeritud ja rahulolev töötaja tahab oma tööd teha ning teeb seda suurema innuga.
This thesis is divided into two parts, theoretical and empirical.
Käesolev bakalaureusetöö on jagatud kaheks osaks, teoreetiliseks ja empiiriliseks.
Conducted survey by the author showed that LPP Estonia OÜ employees are generally satisfied with their jobs and the company's management and motivated to do their job.
Autori läbiviidud ankeetküsitlusest selgus, et LPP Estonia OÜ töötajad on üldiselt oma töö ja ettevõtte juhtimisega rahul ning motiveeritud oma tööd tegema.
The first part of the work includes theories of job satisfaction and motivation and their essence.
Töö esimene pool hõlmab töörahulolu- ja motivatsiooniteooriaid ning nende olemust.
Both job satisfaction and work motivation play a key role in the relationship of the employee and the employer.
Töörahulolul ning motivatsioonil on suur roll nii tööandja kui töövõtja vaatepunktist.
Author's aim was to find out how satisfied and motivated LPP Estonia OÜ Southern-Estonia brand stores employees are and whether they see themselves working in the company in the long run.
Bakalaureusetöö autori eesmärk oli välja selgitada, kuivõrd rahul ja motiveeritud on LPP Estonia OÜ Lõuna-Eesti brändikauplustes töötavad töötajad ja kas nad näevad ennast ettevõttes töötamas ka pikemas perspektiivis.
Employees job satisfaction and motivation in LPP Estonia OÜ Southern-Estonia brand shops
Töötajate töörahulolu ja motivatsioon LPP Estonia OÜ Lõuna-Eesti brändikauplustes
The study problem was the increased employee turnover rate in LPP Estonia OÜ Southern-Estonia brand shops in recent years.
Uuritava objekti probleemiks oli viimaste aastate jooksul LPP Estonia OÜ Lõuna-Eesti brändikauplustes suurenenud tööjõu voolavus.
The author of the work compiled an empirical study of LPP Estonia OÜ brand stores in Southern-Estonia.
Töö autor koostas LPP Estonia OÜ Lõuna-Eesti brändikauplustes empiirilise uurimuse.
In the last part of the work author summarizes the results and makes suggestions.
Töö empiirilises osas annab autor ülevaate uuringu eesmärgist, kasutatud meetoditest, koostatud valimist ning läbi viidud uuringu tulemustest ja ettevõttele tehtud parendusettepanekutest.
According to the results the hypothesis was overruled.
Tulemuste põhjal sai hüpotees ümber lükatud.
Status of Estonian Coastal Waters in Recent Years
Eesti rannikumere seisund viimastel aastatel
EU Water Framework Directive commits all the EU member states to achieve a good quality in all the bodies of water by year 2015.
Veepoliitika raamdirektiiv seab kõikide liikmesriikide ülesandeks saavutada hea keskkonnaseisund kõikides veekogudes aastaks 2015.
Methods that are used on monitoring, including methods that are used during laboratoy works, are based on internationally reknown techniques and are traceable in other Baltic Sea regions (this also includes HELCOM COMBINE methods) (Rannikumere operatiivseire..., 2012).
laboratoorsetel töödel kasutatavad meetodid, põhinevad valdavalt rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikatel ja need on järgitavad ka teistes Läänemere riikides (sh HELCOM COMBINE jaoks aksepteeritud metoodikaid) (Rannikumere operatiivseire..., 2012).
Estonia is also bound to other international agreements such as HELCOM and International Council for the Exploration of the Sea.
Peale EL raamdirektiivide on Eesti seotud ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kokkulepetega, millest olulisemad on HELCOM ja Rahvusvaheline Mereuuringute Nõukogu.
This thesis is based on the reports of Estonian Coastal Sea Monitoring from 2009 to 2012.
Käesolev töö baseerus aastate 2009-2012 rannikumere operatiiv- ja ülevaateseire aruannetes esitatud andmetel.
Estonian coastal waters have been divided into 6 groups such as southeastern part of Gulf of Finland, Pärnu Bay, western part of Gulf of Finland, open coastal waters of Western Islands, Väinameri and Gulf of Riga.
Eesti rannikuvesi on jaotatud vastavalt keskkonnaministri määrus nr 44-le kuute tüüpi, milleks on Soome lahe kaguosa, Pärnu laht, Soome lahe lääneosa, Läänesaarte avamere rannikuvesi, Väinameri ja Liivi laht.
There is also another directive, which is called EU Marine Strategy Framework Directive, that applies to coastal waters and requires to achieve good quality in them by 2020.
Mereseire puhul rakendub ka Merestrateegia raamdirektiiv, mille kohaselt tuleb saavutada hea keskkonnaseisund kõikides rannikumere veekogumites aastaks 2020.
The hypothesis of this thesis was: taking into account the characteristics of Estonian coastal waters , population density in coastal areas and the location of industrial regions, one can say that the status of North Estonian coastal waters is worse than the status of West Estonian coastal waters.
Töö hüpoteesiks oli: arvestades Eesti rannikumere eripära ja rannikumere piirkondade asustustihedust ning tööstuspiirkondade paiknemist, võib Soome lahe keskkonnaseisund olla halvem kui Lääne-Eesti rannikumere seisund.
According to EU WFD marine monitoring consists of operational and surveillance monitoring.
Mereseire viiakse läbi vastavalt EL VRD nõuetele rannikumere operatiiv- ja ülevaateseirena.
Although the status class (being moderate in most coastal water bodies) has remained the same in overall evaluation, if 2009 and 2012 are compared, it is clear that individual statistics have shown decline in the status according to the results.
Samas tuleb tõdeda, et kuigi seisundiklassid on püsinud muutumatuna (võrreldes aastaid 2009 ja 2012), on kvaliteedielementide näitajad hakanud langema, mis viitab halvenevale keskkonnaseisundile.
This brought up many problems from which the main issue was that the evaluation system does not apply very well to some of the coastal waters due to their characteristics mostly in West Estonian coastal waters.
Seiretulemuste võrdlemisel tuli esile mitmeid probleeme, millest peamiseks oli hindamismeetodite sobimatus mõningate veekogumite puhul (enamjaolt Lääne-Eesti rannikumere veekogumites).
The aim of this paper was to find out if the status of Estonian coastal waters has been getting better or worse and also to compare the statuses of North Estonian coastal waters and West Estonian coastal waters.
Põhiliseks eesmärgiks oli teada saada, kas rannikumere seisund on halvenenud või paranenud ning milline on Soome lahe rannikuvee seisund võrreldes Eesti läänerannikuveega.
In conclusion I can say that the condition of North Estonian coastal waters is better compared to West Estonian coastal waters.
Seega võib kokkuvõtteks viimase nelja aasta tulemuste põhjal öelda, et parem keskkonnaseisund on Soome lahe veekogumitel võrreldes Lääne-Eesti rannikuveega.
This paper has two parts.
Töö koosneb kahest osast.
The first part gives an overview of satsifaction, apects which affect it and the main focus is on housing satisfaction.
Esimeses osas antakse ülevaade rahulolust, seda mõjutavatest teguritest ning keskendutakse elukohaga rahulolu uurimisele.
There are three different types of accommodation among the students of Estonian University of Life Sciences: parental home, dormitory and rental apartment.
Eesti Maaülikooli üliõpilaste elukohad jagunevad kolmeks suurusjärgult võrdseks osaks: vanematekodu, ühiselamu ja üürikorter.
To avoid students moving away from campus, it would be a good idea to build a house in campus with rental apartments.
Et vältida üliõpilaste ülikoolilinnakust ära kolimist, võiks Eesti Maaülikool ehitada käimasoleva arendustegevuse käigus linnakusse korterelamu, mida üliõpilastele välja rentida.
The second part of it is an analysis, which is based on data collected by the author and gives an overview of students’ residendes of Estonian University of Life Sciences and if they are satisfied with their residence.
Teine osa põhineb empiirilisel uurimusel saadud tulemustest ning selgitab, kus Eesti Maaülikooli üliõpilased elavad, miks nad just seal elavad ja kas nad on rahul.
The aim of this reasearch is to find out the preferences of the students of Estonian University of Life Sciences in choosing a residence.
Käesoleva töö eesmärgiks on välja selgitada Eesti Maaülikoolis statsionaarses õppes olevate tudengite elukoha eelistused ning selle juures rahulolu pakkuvad aspektid.
The Preferences of Choosing a Residence among Students of University of Life Sciences
Eesti Maaülikooli tudengite eelistused elukoha valikul
Students, who come from Tartu or its nearest counties usually choose to live in parential home. Others live in dormitory or in rental apartment.
Kaugemalt pärit üliõpilased elavad ühiselamus või üürikorteris.
There has been done a lot of research to find out the impact of housing conditions to overall satisfaction.
Varasemalt on palju uuritud elukoha mõju inimese rahulolule ning millised aspektid seda mõjutavad, kuid üliõpilastele kui üleminekuperioodis olevatele noortele pole suurt tähelepanu pööratud.
Rarely the answer was that they were not satisfied at all.
Väga harva vastati, et mõne asjaga ei olda üldse rahul.
The local government, developers and planners can provide information on initial plans and projects, in which the main bases and goals of a given location were determined.
Kohalik omavalitsus, arendajad ja planeerijad saavad anda informatsiooni esialgsete plaanide ja projektide kohta, millega määratleti antud asukoha põhilised tugipunktid ja eesmärgid.
Out of 67 households, 42 returned the questionnaire, which accounts for a bit over 60% of the local population, but should be sufficient for making generalisations.
Vastajaid oli 67-st majapidamisest 42, mida on veidi rohkem kui 60%, kuid see on piisav, et teha üldistusi.
The structure of the urban area and ongoing processes affect the everyday movements, behaviour and habits of a great number of people.
Linnastu struktuur ja nendes toimuvad protsessid mõjutavad palju inimeste igapäevast liikumist, käitumist ja harjumusi.
The objective to get answers from the residents on the matters related to various services and everyday life in their living environment was generally accomplished.
Eesmärk saada vastused elanikelt erinevatel teenuste ja igapäeva elu puudutavatel küsimustel elurajooni elukeskkonnas, sai üldiselt täidetud.
The living environment designates our life quality so that the topic presumes more precise study and broad discussion.
Elukeskkond määrab palju meie elukvaliteeti, mistõttu antud teema vajab täpsemat uurimist ja laialdast diskussiooni.
Aaviku settlement is a compactly planned living area, which includes three kinds of sports fields and playgrounds for children in three different age groups.
Aaviku elurajoon on kompaktselt planeeritud elurajoon, kus asuvad kolme liiki spordiväljakud ning kolmele erinevale laste vanusegrupile mõeldud mänguväljakud.
The benefits tend to outweigh the fact that the location comes with various inconveniences, such as extensive traffic jams in the morning and evening rush hours.
Üldiselt kaaluvad need hüved üles tõsiasja, et see toob endaga kaasa erinevaid ebamugavusi nagu suured liiklusummikud hommikustel ja õhtustel tipptundidel.
This is a clear indication of the planners’ aim to make the area a particularly attractive and comfortable living environment for young families.
See näitab planeerijate eesmärki muuta elurajoon eriti noortele peredele atraktiivseks ja mugavaks elukeskkonnaks.
Residents were rather satisfied and in opinion that things could always be better.
Pigem oldi rahul ning arvamusel, et alati võiks või saaks olla paremini.
These could be observed on the basis of the location, and thus we can draw conclusions and make suggestions for the improvement of the city space.
Neid saab asukohapõhiselt jälgida ning nendest ka järeldusi ja edasisi ettepanekuid linnaruumi parandamiseks teha.
Also, a number of vital institutions – kindergartens, schools, medical establishments, and such – cannot be found close enough to home, and thus, the services they offer are difficult to obtain.
Samuti ei ole paljud tähtsad ankurpunktid nagu lasteaiad, koolid, raviasutused jms elupaigale piisavalt lähedal ning nende teenuste kättesaadavus ebamugav.
Since it’s been almost 10 years from the construction of Aaviku settlement, it is the right time to research living environment questions and topics from the residents.
Kuna Aaviku elurajooni rajamisest on nüüdseks möödunud pea 10 aastat, siis on õige aeg uurida elanikelt kujunenud elukeskkonda puudutavaid küsimusi.
The main topic in the theoretical part of the thesis was suburbanisation as a wider process in an urban area, the associated problems, as well as general evaluation of the quality of life and living environment.
Teoreetilise osa põhiliseks teemaks oli eeslinnastumine kui laiem protsess linnastus ja nende protsessidega kaasnevad probleemid ning elukvaliteedi ja elukeskkonna üldine hindamine.
At the same time, people were happy with the sports facilities within the settlement and in the vicinity, the safety and the compact nature that a small-scale settlement offers.
Samas oldi väga rahul sportimisvõimalustega elurajooni sees ning lähiümbruses ning turvalisuse ja kompaktsusega, mida üks väiksemat sorti elurajoon võimaldab.
The most accurate information on the matters related to everyday life can be gleaned from the inhabitants of a specific suburb.
Kõige adekvaatsemat infot igapäevaelu puudutavate teemade kohta saavad anda konkreetse elurajooni inimesed.
To establish the settlement, the City Property Department announced an invitation to tender in 2001 for building 84 good value private houses on the lot at 22a Tiskre Road.
Elurajooni rajamiseks kuulutas Tallinna Linnavaraamet 2001. aastal välja hankekonkursi, et luua linna Tiskre tee 22a krundile 84 soodsa hinnaga eramut.
The functionality of a compact settlement could be viewed from either the standpoint of the residents or developers.
Kompaktse elurajooni funktsionaalsust saab vaadelda nii elanike kui arendajate poolt.
As a conclusion, one might say that the residents’ satisfaction study has given a good overview of the functionality of a settlement in the suburbia of Tallinn and of the availability, as well as the lack or insufficiency of services offered.
Kokkuvõtteks võib öelda, et elanike rahulolu uuring andis seni puuduva ülevaate ühe elurajooni funktsionaalsusest Tallinna eeslinna piirkonnas ning millised teenused on kättesaadavamad ja millised puuduvad kas täielikult või on elanikele ebapiisavad.
The objective of the study was to ascertain the residents’ satisfaction with their living environment within the overall city space, and to examine the functionality of a settlement and how it has developed in 10 years.
Uurimise eesmärgiks oli välja selgitada selle elanike rahulolu elukeskkonnaga üldises linnaruumis ning kuidas üks elurajoon funktsioneerib ja milline elukeskkond 10 aastaga on välja kujunenud.
The tender was won by KMG Ehitus AS who planned the Aaviku modern and complete settlement with Emil Urbel bureau of architecture.
Hanke võitis KMG Ehituse AS, kes koos arhitektuuribüroo Emil Urbel OÜ-ga planeerisid krundile kompaktse ja modernse elurajooni.
The results prove that the primary reason for moving into a suburb of Tallinn is a desire to acquire one’s own house and plot of land in a greener and safer environment close to the sea. An advantage of that particular settlement was certainly the good price of a house.
Need tulemused tõestasid, et Tallinna eeslinna kolimiste põhilisteks põhjusteks on soov omada oma maja ja maapinda, elada rohelisemas ja turvalisemas keskkonnas ning soov omada kodu mere lähedal.
The development of the living environment in Aaviku settlement in Tallinn and the residents’ satisfaction
Tallinna Aaviku elurajooni elukeskkonna kujunemine ja elanikkonna rahulolu
Ultimately there was built 67 houses with 50 year ground lease on the city site.
Lõplikult sai ehitatud 67 eramut koos 50-aastase hoonestusõigusega Tallinna linnale kuuluvale maale, mille tõttu kujunes maja hind inimestele soodsaks.
This Bachelor’s thesis focussed on a compact settlement, completed in the year 2003 in Haabersti District of the City of Tallinn.
Käesolev bakalaureusetöö keskendus ühele Tallinna linna Haabersti linnaosas asuvale kompaktsele elurajoonile, mis valmis 2003. aastal.
The topic of the thesis is very timely and problematic since the 1990s.
Teema on väga aktuaalne ning problemaatiline alates Eesti taasiseseisvumisest.