natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It mainly manifests itself in word order alternation which is a relatively rare feature in typological alignment descriptions.
Varem ei ole eesti keelega seoses kirjeldatud tüpoloogias kasutatavaid implikatsioonilisi hierarhiaid.
The dissertation also provides an integrated model for making comparisons of object’s, the existential construction’s argument’s and extent adverbials’ case-marking in Estonian.
Korpusanalüüsi põhjal kirjeldatakse lause argumentide vormistust, käitumist, semantilisi ja infostruktuurilisi omadusi ning ka lause kõrvalliikmete (objektisarnased määraadverbiaalid ehk osmad, nt ‘kaks kuud’) vormistust.
In the thesis, the Estonian subject category is determined in a novel way by focusing on the morphosyntactic behavioural properties.
Doktoritöö annab panuse eesti keele subjektikategooria ja selle piirialade määratlemisse.
Experimental realizability of superluminally propagating localized waves
Superluminaalsete lokaliseeritud valguslainete tekitamise võimalikkus
Scaling Virtualized Smartphone Images in the Cloud
Virtualiseeritud nutitelefoni platvormi skaleerimine pilvekeskkonnas
For scaling we used Amazon Auto Scaling tool and Elastic Load Balancer that divided incoming load between the instances.
Pärast teste ühe eksemplariga, juurutasime külge Elastic Load Balancing ja automaatse skaleerimise Amazon Auto Scaling tööriista.
We deployed CyanogenMod and Dalvik for a single instance.
Testi läbiviimiseks paigaldasime Dalviku instance'ile Tomcat serveri.
In this thesis we deployed a smartphone image in an Amazon EC2 instance and ran stress tests on them to know how much users can one instance bear and how scalable it is.
Üks selle Bakalaureuse töö eesmärkidest oli Android-x86 nutitelefoni platvormi juurutamine pilvekeskkonda ja välja selgitamine, kas valitud instance on piisav virtualiseeritud nutitelefoni platvormi juurutamiseks ning kui palju koormust see talub.
We tested how much time would a method run in a physical Android device and in a cloud instance.
Me ei saanud koos Load Balancer'iga läbiviidud testidest piisavalt andmeid, et teha järeldusi, kas virtualiseeritud nutitelefoni platvorm Android on hästi või halvasti skaleeruv.
For those tests we also made a Tomcat server on Dalvik instance that would take the incoming file, the file would be compiled with java and its class file would be wrapped into dex, a Dalvik executable file, that is later executed with Dalvik.
Töös kasutati Amazoni instance'i M1 Small, mis oli piisav, et juurutada Androidi virtualiseeritud platvormi, kuid jäi kesisemaks kui mobiiltelefon, millel teste läbi viidi.
We hardly know.
Me õigupoolest ei tea.
So why is why underappreciated?
Nii et miks miksi ei hinnata?
Why did the Russian novel reach its height in the second half of the nineteenth century – not earlier or later?
Miks saavutas vene romaan oma kõrgpunkti 19. sajandi teisel poolel, mitte varem ega hiljem?
Probably these ques-tions are not impossible to answer, but there has been little effort made to address them.
Tõenäoliselt ei ole neile küsimustele vastamine võimatu, kuid nendega tegelemiseks pole suuri pingutusi tehtud.
Why is the literary field so unequal: a handful of famous authors and a majority of forgotten ones?
Miks on kirjandusväli nii ebavõrdne: käputäis kuulsaid kirjanike ning unustusse vajunud enamus?
How can we make sense of the diachronic changes?
Kuidas saame diakroonilisi muutusi mõtestada?
Why, before 1900, paintings were mostly mimetic, but, after 1900, mostly abstract?
Miks olid maalid enne 1900. aastat peamiselt mimeetilised, kuid pärast 1900. aastat pigem abstraktsed?
Why do certain social environments boost artistic creativity?
Miks ergutavad mõned sotsiaalsed keskkonnad kunstiloomet?
The new discipline of digital humanities moves in this direction; it detects broad patterns and trends in the data.
Uus distsipliin digihumanitaaria liigub selles suunas; selle abil tuvastatakse andmetes avaramaid mustreid ja suundumusi.
Why did Hollywood film crews become larger over time?
Miks kasvasid Hollywoodi filmimeeskonnad aja jooksul suuremaks?
Art forms – devices, plot formulas, genres – get invented (through a random serendipity or intentional bricolage); they gain or lose their popularity depending on how successfully they press the buttons of the "emotion keyboard" in our brains; successful art forms are reproduced by the subsequent generations of writers or film directors who keep them "alive" for decades, or even centuries.
Kunstivormid – võtted, süžeevalemid, žanrid – leiutatakse (kas suvalise juhuslikkuse või sihipärase brikolaaži kaudu); nad koguvad ja kaotavad populaarsust olenevalt sellest, kui edukalt nad meie ajus vajutavad „emotsioonide klaviatuuri" klahvidele; edukaid kunstivorme reprodutseerivad hilisemad kirjanike või filmirežissööride põlvkonnad, kes hoiavad neid „elus" aastakümneid või isegi sajandeid.
Humanities have tended to ask adjacent questions instead, those beginning with when, how, or who.
Humanitaarteadustes on selle asemel kaldutud esitama lähedasi küsimusi, mis algavad sõnadega millal, kuidas või kes.
Contemporary humanities do not seem to be interested in answering questions that begin with why.
Tundub, et tänapäeva humanitaariteadusi huvitab vähe vastata küsimustele, mis algavad sõnaga miks.
However, this growing stack of information, collected through sophisticated methods – from sentiment analysis to topic modeling – needs to be explained.
Ent seda kasvavat informatsioonihulka, mis on kogutud keerukate meetodite abil, mis ulatuvad sentimendianalüüsist teema modelleerimiseni, on vaja ka seletada.
In my dissertation, I have employed the cultural evolution theory to understand artistic history.
Olen väitekirjas rakendanud kultuurievolutsiooni teooriat, et mõista kunsti ajalugu.
We should look not only for the particular – a book, an author, a stylistic device – but also for the general: large historical trends, macro-patterns, tectonic shifts in the artistic field.
Peaksime otsima mitte üksnes konkreetset – raamatut, autorit, stiilivõtet – vaid ka üldist: laiemaid ajaloolisi suundumusi, makromustreid, tektoonilisi nihkeid kunstiväljal.
I present these and many other general principles of artistic evolution and use them to explain various cases in art history.
Tutvustan kunstilise evolutsiooni neid ja mitmeid teisi üldpõhimõtteid ning kasutan neid, selgitamaks mitmesuguseid näiteid kunstiajaloost.
I demonstrate that all these why questions can be answered with suitable methods: quantitative and qualitative – and a suitable theory: cultural evolution.
Näitan, et kõiki neid miks-küsimusi on võimalik seletada sobivate meetodite – kvantitatiivsete eksperimentide – ning sobiva teooria – kultuurievolutsiooni – abil.
Charting artistic evolution: an essay in theory
Kunstilise evolutsiooni kaardistamine: essee teooriast
It argues that the ideographic approach practiced in the humanities would benefit from accompaniment by a different, nomothetic approach, common in the sciences.
Töös väidetakse, et oleks kasulik, kui humanitaarteadustes viljeldava ideograafilise lähenemisega kaasneks teistsugune, täppisteadustes tavaline nomoteetiline lähenemine.
Why does vers libre prevail in contemporary lyrical poetry?
Miks on kaasaegses lüürilises luules ülekaalus vabavärss?
I think that this lack of interest is rooted in a much larger, fundamental problem: we do not yet have a theory of art that would let us answer (or even pose) the why questions – a diachronic theory of art. Charting Artistic Evolution: An Essay in Theory presents a project of precisely that.
Leian, et selle huvipuuduse juured on palju laiemas fundamentaalses probleemis: meil ei ole veel kunstiteooriat, mis võimaldaks meil vastata miks-küsimustele (või isegi neid esitada) – puudub diakrooniline kunstiteooria.
Why do mystery movies obtain more complex temporal structure?
Miks muutus detektiivifilmide ajaline struktuur keerukamaks?
Fast measurements of the aerosol size distribution
Aerosooliosakeste suurusjaotuse kiire mõõtmine
However, the relations were not universal and strongly depended on birth cohort – the time period when one was born.
Seosed ei olnud aga üleüldised ja sõltusid suures osas sünnikohordist – perioodist, mil inimene sündinud oli.
Problematic use of alcohol is one of the leading causes of preventable deaths and disability.
Alkoholi kuritarvitamine on üks peamistest ennetatavate surmade ja terviserikete põhjustajatest.
Genes and alcohol use: effects of common genetic polymorphisms in general population
Geenid ja alkoholitarvitamine: levinud geenipolümorfismide mõju rahvastikus
Cultural transformation processes continuously shape the identities and lifestyles of individuals, and can also moderate the genetic effects on alcohol consumption.
Kultuurilised ja ühiskondlikud muutused vormivad pidevalt inimeste identiteeti ja elustiili ning võivad vahendada ka geeniefekte alkoholitarbimisele.
The rapid socioeconomic changes that have taken place in Estonia since the beginning of 1990s and are still ongoing affect the values, activities, relationships, leisure time choices and everyday functioning of the people living in this transition society.
1990. aastatel alguse saanud kiired ühiskondlikud muutused mõjutavad meie siirdeühiskonnas väärtushinnanguid, vaba aja tegevusi, suhteid ja igapäevast toimetulekut.
Also in our population-representative longitudinal birth cohort study in Estonia, the boys started consuming alcohol earlier and were more frequent alcohol consumers than girls.
Nii ka meie rahvastikupõhises pikaajalises sünnikohortide uuringus – poisid alustasid alkoholi tarvitamisega varem ning tegelesid sellega sagedamini kui tüdrukud.
Men generally drink more alcohol and have more alcohol-related problems than women.
Mehed tarvitavad alkoholi ning kogevad alkoholiga seotud probleeme enamasti rohkem kui naised.
Social norms and attitudes regarding alcohol use cluster in birth cohorts, and this clustering has a direct effect on drug use.
Sotsiaalsed normid ja hoiakud alkoholi tarbimisse koonduvad sünnikohortide kaupa ning mõjutavad otseselt uimastite tarvitamist.
Based on the harm to the user and others, alcohol has been considered to be the most harmful drug1.
Lähtuvalt sellest, kui palju probleeme tekib tarvitajale endale ja teda ümbritsevatele, on alkohol loetud kõige kahjulikumaks uimastiks1.
When we analyzed the effects of common genetic variances on alcohol use and abuse, the genotypes associated with higher levels of stress reactivity and openness to environmental influences were the ones also linked to problematic alcohol use.
Analüüsides geenide mõju alkoholitarbimisele, leidsime, et probleemset alkoholitarbimist ennustasid just sellised geneetilised eripärad, mis olid seotud madalama stressitaluvuse ja suurema avatusega keskkondlike mõjude suhtes.
By young adulthood, there were significantly more men than women diagnosed with alcohol use disorder.
Nooreks täiskasvanueaks oli selle tulemusena meeste seas tunduvalt rohkem neid, kes alkoholi kuritarvitamisega hädas.
The chronic nature of alcoholism is the reason why the search for predictive biomarkers is so urgent.
Kuna alkoholism on krooniline ja ravile raskesti alluv, on selle haiguse tekkimist ennustavate bioloogiliste näitajate uurimine äärmiselt päevakajaline.
In addition, the more stressful life events, the worse relationships with family members and with teachers the children experienced, the higher was the likelihood of developing alcohol use problems later on in life.
Alkoholiprobleemide kogemise tõenäosust tõstsid ka stressirikkad elusündmused ning halvad suhted pereliikmete ja õpetajatega.
And then some.
Ja mitte ainult.
And amongst the administrative departments of Brittany, Finistère displays tighter connections with Britain and Scandinavia.
Samuti tuleb esile, Bretagne´i administratiivüksuste seas on Finistère`l teistest tugevamad seosed Suurbritannia ja Skandinaaviaga.
We also did not find strong evidence of connections between their spread and that of the Afro-Asiatic languages.
Me ei leidnud ka kindlaid tõendeid seoste kohta nende haplogruppide ja afroaasia keelte leviku vahel.
In the case of France, it is globally not dissimilar from its close neighbours, yet narrowing down the geographical focus exposes dissimilarities between the Basques living north of the Pyrénées from those south of them.
Prantsusmaa puhul ilmneb, et kui üldisel tasemel ei erineta lähedastest naabermaadest, siis geograafilist fookust kintsendades kerkivad esile Püreneedest põhjas või lõunas elavate baskide vahelised erinevused.
One way to address our questions is to study the general composition of a specific population or several, and to place it into a broader perspective.
Üks tee antud küsimustele vastamiseks on uurida meid huvitavate populatsioonide üldist varieeruvust ja paigutada see laiemasse perspektiivi.
For instance, we showed that, whilst the overall proportion of Eurasian and African specific lineages is almost identical in Ethiopian and Yemeni mtDNA gene pool, a finer level of resolution revealed marked differences in them.
Näiteks selgub meie tööst, et Euraasiale ja Aafrikale iseloomulike liinide üldine osakaal on Etioopia ja Jeemeni mtDNA geenitiigis peaaegu identne, suurem lahutusaste toob aga esile nende märkimisväärseid erinevusi.
Inscribed in our genomes, there is all the necessary information for the cellular machinery to build a human being.
Meie genoomidesse on kirjutatud kogu informatsioon, mida rakuline masinavärk inimolendi kokkupanekuks vajab.
Much further east, in Central Asia, exploring various ethnic populations of the Afghan Hindu Kush gave support to the notion that Central Asia has been a long-standing cross-road of multiple waves of migrations, each leaving perceptible traces in the extant populations.
Kaugel ida pool, Kesk-Aasias Hindukuši Afganistaani-osa paljusid erinevaid etnilisi populatsioone uurides saime tuge seisukohale, et Kesk-Aasia on olnud paljude migratsioonilainete risteel ja nende mõjud on kaasaegsetesse populatsioonidesse jätnud märgatava jälje.
Meandering along the mtDNA phylogeny; causerie and digression about what it can tell us about human migrations
Uidates mtDNA fülogeneesi radadel; essee väikeste kõrvalepõigetega sellest, mida see meile inimese migratsioonidest kõnelda võib
Mitochondrial DNA (mtDNA) and the Y chromosome have long been the poster child for doing it, chiefly thanks to their haploid and non-recombining nature, allowing to reconstruct their phylogeny in a more straightforward way than for the autosomes.
Pikka aega on sellealaste uuringute musternäidiseks olnud mitokondriaalne DNA (mtDNA) ja Y-kromosoom, eelkõige seetõttu, et need on haploidsed ja mitterekombineeruvad - nende fülogeneesi on autosoomidega võrreldes lihtsam rekonstrueerida.
Using an ad hoc framework, it is possible to attempt to infer past human migrations by looking at the current variation present in these genomes.
Kasutades ad hoc raamistikku on võimalik kaasaegsete inimeste genoomide alusel mineviku inimese migratsioone rekonstrueerida.
As for another way of answering questions, we shifted our focus to some specific haplogroups, with a new examination of M1 and U6 phylogenies that confuted the previously purported concomitance of their spread.
Haplogruppide M1 ja U6 fülogeneesi uurimine lükkas ümber varasema hüpoteesi nende samaaegsest levikust.
These phylogenies have been shaped by evolutionary forces, amongst them migrations.
Fülogeneesis kajastub paljude evolutsioonitegurite, sealhulgas migratsioonide mõju, seega – teoreetiliselt on võimalik fülogeneesi uurides inimese rännetega seotud küsimustele vastuseid leida.
The role of biotic interactions in plant reproductive performance
Biootiliste vastasmõjude roll taimede paljunemisedukuses
The results of this study show that the levels of florivory and pollination responded to an increase in host population size in contrasting ways: the intensity of florivory increased, whereas the visitation rate by pollinators decreased with host plant population size.
Käesolevas töös leiti, et tolmeldamise ja florivooria tasemed reageerisid peremeestaime populatsiooni¬suuruse muutusele vastupidiselt: populatsioonisuuruse kasvades florivooria intensiivsus kasvas, kuid tolmeldamise sagedus kahanes.
All organisms which visit or inhabit flowers, such as pollinators and florivores, may influence seed set.
Seemnetoodangut võivad mõjutada kõik õitel elavad või õisi külastavad organismid, nt tolmeldajad ja õitest toituvad herbivoorid e florivoorid.
These results show that the net effect of the plant-insct interactions on plant sexual reproduction may depend on different aspects of plant population structure (e.g., size and density) because these aspects can affect the strength of interactions.
Siit nähtub, et taimede sugulise paljunemise jaoks vajalike taim-putukas vastasmõjude summaarne toime võib sõltuda ka peremeestaime populatsiooni ruumilisest struktuurist (nt tihedusest ja suurusest), sest see mõjutab vastasmõjude tugevust.
Low abundance, in turn, may decrease seed production in a population due to both the smaller number of plants and their lower attractiveness to pollinators.
Seega võib väikest konkurentsitaluvust varajase kasvu järgus pidada võimalikuks taimede madala ohtruse põhjuseks, see aga võib omakorda kahandada seemnetoodangut populatsioonis, seda nii väiksema taimede arvu tõttu kui ka nende väheste taimede väiksema atraktiivsuse tõttu tolmeldajatele.
This study shows that pollinators may visit larger and denser patches more often and that plants produce more seed in this case.
Käesolevas töös leiti, et tolmeldajad võivad suuremaid ja tihedamaid õitsevate taimede laike külastada sagedamini ning neis on siis ka seemnetoodang suurem võrreldes väiksemate ja hõredamate laikudega.
Furthermore, plant density may vary in space, resulting in patches of different size and density.
Lisaks ei ole taimede paiknemine ruumis enamasti ühtlane, nii võib populatsioonis esineda erineva suurusega hõredama ja tihedama taimede paigutusega laike.
Biotic interactions that occur during flowering largely determine the survival and reproduction of individual plants, thus affecting the recruitment of plant populations and communities.
Õitsemise ajal toimuvad organismidevahelised vastasmõjud määravad otseselt levivate seemnete hulga taimepopulatsioonis või -koosluses ja seega ka populatsioonide ja koosluste uuenemise.
The results presented in this thesis show that the indirect effects of the florivorous insect larvae on plant reproduction (decrease in pollinator availability) can be considerable at the flower, plant and population levels.
Käesolevas töös leiti, et florivoorsete putukavastsete mõju taimede paljunemisele võib nii õie, taime kui ka populatsiooni tasemel olla märkimisväärselt suur.
Therefore, the overall outcome of different biotic interactions on plant reproductive performance likely depends on the simultaneity of these interactions because of their potential for interference.
Seega sõltub erinevate vastasmõjude summaarne toime taimede paljunemisedukusele nende vastasmõjude samaaegsusest, sest vastasmõjud modifitseerivad üksteise toimet.
The number of established seedlings increased more strongly in response to relaxed plant-plant competition in the rare species compared to its abundant congener.
Käesolevas töös leiti, et konkurentsivabades tingimustes kasvas looduses madala ohtrusega liigi idandite hulk oluliselt rohkem kui looduses sageli esineva liigi idandite hulk.
Changes in land-use may result in changes to population attributes (e.g., size) that in turn affect plant performance by altering co-acting biotic interactions.
Maakasutus võib samuti mõjutada organismidevahelisi vastasmõjusid, nt populatsioonisuuruse muutmise läbi.
Among-plant competition may affect local and regional plant abundance by influencing seedling survival.
Viimased võivad mõjutada taimede ohtrust nii lokaalses kui ka regionaalses skaalas idandite erineva ellujäämise kaudu.
However, the net effect of different plant-animal interactions on plant performance in relation to plant population attributes has rarely been addressed.
Selliseid mitme vastasmõju koostoimet uurivaid töid, mis võtaksid arvesse ka taimede populatsioonisuurust või muid populatsiooniomadusi, on aga vähe.
Furthermore, the magnitude of the indirect effect of florivory was proportional to the magnitude of the direct effect.
Seejuures on otsese mõju suurus (kahjustatud õite hulk) võrdeline kaudse mõju suurusega (taimede tolmeldamise sageduse kahanemine).
In conclusion, predicting the response of plant reproductive performance to rapidly changing landscapes requires analyses of major biotic interactions together with population structure.
Töö tulemustest järeldub, et maastike muutusega kaasnevat muutust taimede paljunemisedukuses on võimalik prognoosida ainult juhul, kui lisaks populatsioonistruktuurile võetakse arvesse kõiki taime jaoks olulisi vastasmõjusid elupaigakaaslastega.
Recruitment of flowering plants may be affected by competitive interactions among plants at the seedling establishment phase.
Lisaks õitsemise ajal toimuvatele biootilistele vastasmõjudele, mis otseselt määravad seemnete hulga populatsioonis või koosluses, võivad seda mõjutada ka idanemise ajal toimuvad konkurentsisuhted taimede vahel.
Historically, however, most studies on plant-animal interactions have focused on single interactions in isolation, which may not provide an adequate understanding of the effects of interfering biotic interactions on the reproduction of flowering plants.
Siiski on enamik varasemaid uurimusi õistaimede ja loomade vahelistest vastasmõjudest keskendunud vaid ühele vastasmõjule korraga.
Pseudolocalization Realization for Skype Software
Pseudolokaliseerimise realisatsioon Skype’i jaoks
Pseudolocalization is a practice of simulating the localization process before the actual translation work by replacing the translatable text with modified text [6].
Pseudolokaliseerimine kujutab endast lokaliseerimisprotsessi imiteerimist enne teksti päriselt tõlkesse saatmist.
Common problems are text expansion in translated texts compared to the original (especially if the source text is in English), hard-coded text, character encoding problems, format issues, unsuitable imagery etc. One of the methods to foresee localization problems is pseudolocalization.
Peamised lokaliseerimise probleemid on seotud teksti pikenemisega tõlgetes (eriti kui sisendkeeleks on inglise keel), koodi sisse kirjutatud tekstiga, mis jääb seetõttu tõlkimata, mitmest eri sõnest kokkupandud tekstiga, vale märgikodeerimisega (ingl k. encoding), erinevate numbriformaatide ning sobimatute piltidega.
During the development of the pseudolocalization application for Skype, the connection to the Microsoft translator was developed in Java that did not exist before.
Muu hulgas programmeeriti töö käigus ka ühendus Microsoft Translator’iga programmeerimiskeeles Java, mis varem puudus, ning mida on võimalik ka teistel kasutada.
The aim of the current work is to develop a pseudolocalization application for solving possible issues in user interfaces for Skype clients.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on luua pseudolokaliseerimise rakendus Skype’i jaoks.
Using these methods helps to prevent localization issues related to text expansion, encoding, hard-coded text and string concatenation as well as helps finding the problematic strings from the language file quicker when using string identifier method.
Sulumeetod aitab leida kokku kirjutatud sõnesid ning koodi kirjutatud teksti, masintõlke meetod aitab leida potentsiaalseid probleeme teksti pikenemisega ning märgikodeeringuga seotud probleeme.
Different pseudolocalization methods address various localization problems including text expansion, hard coded strings, concatenated strings, encoding problems, etc This work gives a short overview of common localization problems as well as a number of well-known pseudolocalization methods that can be used to prevent those problems.
Erinevad pseudolokaliseerimise meetodid aitavad ennetada kodeeritud tõlkimata teksti, teksti pikenemise, märgikodeerimise- ja mitmest eri sõnest kokkupandud tekstiga seotud probleeme.