natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The workers of the shorter work shift cycle reported in average 2–9% better work capacity than the workers of longer work shift cycle.
Tulemustest saab järeldada, et lühema töövahetustsükli katsealuste töövõime on keskmiselt 2–9% kõrgem ning seetõttu sobivam antud ettevõtte töötajatele.
In a nowaday world manufacturing is arranged round-the-clock which creates a need to work on different times and shifts.
Tänapäeval toimub tootmine tihti ööpäevaringselt, mistõttu töötajad peavad tegema vahetustega ja öötööd.
The study was carried out in August 2016, in the industrial company, where manufacturing is arranged round-the-clock in two work shift cycles.
a. ühes tootmisettevõttes, kus toimub ööpäevaringne tootmine kahes 12-tunnises vahetuses.
The shorter work shift cycles could be used in this company to achieve better work capacity and better health among the workers.
Tagamaks töötajate paremat töövõimet ja ennetada tervisekaebusi, tuleks rakendada ettevõttes lühemaid töövahetustsükleid.
The aim of the thesis was to analyze the industrial workers’ work ability during two different work shift cycles.
Teises etapis valiti vabatahtlike hulgast katsealused töövõime mõõtmiseks kahe erineva töövahetustsükli jooksul.
Also, the purposes of the study were to assess work related risk factors, workers’ health and health behavior.
Magistritöö eesmärgiks on võrrelda tootmistöötajate töövõime muutumist kahe erineva töövahetustsükli jooksul, analüüsida töötajate hinnanguid tööga seotud ohuteguritele, tervisele ja tervisekäitumisele.
Occurrence of Armillaria spp.
), külmaseene (Armillaria spp.)
Root and stem rot damages in 41-80 year old Norway spruce (Picea abies (L.) Karst.)
Juure- ja tüvemädanike kahjustused 41-80 aastastes hariliku kuuse (Picea abies (L.) Karst.)
Increment core samples (N=756) were collected in years of 2016 and 2017 from 63 spruce dominated stands form 63 plots.
Juurdekasvuproovid (N=756) koguti 2016. ja 2017. aastal 63 proovialalt elusatelt hariliku kuuse puudelt.
The most important aims of the Master's thesis was to study the proportion of root and stem rot in the age range of 41-60 and 61-80 years in Norway spruce dominated stands, and to analyze the spread of root rot in unmanaged and managed stands and also to identify the species composition of other root rot fungi using next generation sequencing of samples.
Magistritöö olulisimaks eesmärgiks oli uurida hariliku kuuse enamusega puistutes juure- ja tüvemädanike esinemist vanusevahemikes 41-60 ja 61-80 aastat, analüüsida juuremädanike levikut harvendamata ja harvendatud puistutes ning välja selgitada teiste juuremädanike tekitavate seente liigiline koosseis kasutades uue põlvkonna DNA sekveneerimist.
Further studies should assess the effect of weather conditions (e.g. warm winters) on the spread of root rot.
Edasistes uuringutes oleks vajalik hinnata ka ilmastiku muutuste mõju juuremädanike levikule.
The effect of thinning to Heterobasidion root rot revealed no significant difference between the unmanaged (33%) and managed (31%) stands (p>0.16).
Harvendusraiete mõju hindamisel juurepessu osakaalule selgus, et harvendamata (33%) ja harvendatud (31%) puistute vahel ei esine statistilist olulist erinevust (p>0,16).
The number of thinning (unmanaged, thinned once, thinned twice) showed statistically significant effect (p<0.001) of Heterobasidion root rot in the younger age group (41-60 years), where the proportion of rot damages was lower in the twice thinned stands (8%) compared with once thinned (50%) and unmanaged (27%) stands.
Analüüsides harvendusraiete teostamise hulga (harvendamata, 1x harvendatud, 2x harvendatud) mõju juurepessu levikule selgus, et statistiliselt oluline erinevus (p<0,001) esineb vaid nooremas (41-60 a.) vanusevahemikus, kus juurepessu esinemise osakaal oli madalam kaks korda harvendatud puistutes (8%) võrreldes üks kord harvendatud (50%) ja harvendamata (27%) puistutega.
The samples were evaluated for the occurrence of visual rot (peripheral, central and darkened areas) on increment core samples.
Juurdekasvuproovidelt hinnati visuaalselt mädaniku olemasolu (perifeerne, tsentraalne ja tumenemine).
Part of increment core samples (N=756), it means 252 samples were analyzed in the laboratory of Forest Pathology and Genetics at the Estonian University of Life Sciences.
Kogutud juurdekasvuproovidest (N=756) analüüsiti 252 puiduproovi Eesti Maaülikooli metsapatoloogia ja -geneetika laboris liigispetsiifiste DNA praimeritega juurepessu (Heterobasidion spp.
The combination of the stand site types (Hepatica, Oxalis and Aegopodium) and agerage diameter of the spruce stump showed that the greater stumps (70-80 cm) were more damaged by Heterobasidion root rot in Hepatica (50%), followed by Oxalis (40%) and Aegopodium (30%) site types.
Kasvukohatüübi (sinilille, jänesekapsa ja naadi) ja diameetri koosmõjust juurepessu osakaalule selgus, et juurepessu poolt on suuremas diameetriklassis (70-80 cm) enam kahjustatud sinilille (50%), seejärel jänesekapsa (40%) ja naadi (30%) kasvukohatüübi kuusikud.
The results showed that most common ohter rot fungi in thinned stands in both age classes were Fomitopsis sp. (9,3%), Hyphodontia sp. (5,8%) and Onnia sp. (4,2%).
Saadud tulemustest selgus, et enam levinumad mädanikku tekitvad teised seene perekonnad harvendatud aladel mõlemas vanusevahemikus on Fomitopsis sp. (9,3%), Hyphodontia sp. (5,8%) ja Onnia sp. (4,2%) ning harvendamata puistutes Fomitopsis sp. (3,2%), Antrodia sp. (2,2%) ja Ganoderma sp. (1,6%).
There was also no significant effect (p=0.44) of Heterobasidion root rot between the younger (41-60 years) and older (61-80 years) age classes.
Samuti ei ole juurepessu kahjustusel statistiliselt olulist erinevust (p=0,44) nooremas (41-60 a.) ja vanemas (61-80.a) kuuse enamusega puistutes.
In the older age group (61-80 years) rot damage was in significantly different (p<0.05) between the number of thinnings.
Juurepessu esinemisel vanemas (61-80 a.) vanusevahemikus statistilist olulist erinevust (p>0,05) raiumata ja raiutud variantide vahel ei tuvastatud.
The spread of root rot in dominated Norway spruce stands are significantly affected by soil pH, soil chemical elements (potassium, magnesium, phosphorus), historical land use (formerly arable or primeval forest area) and the proportion of coniferous and deciduous trees in the stand.
Tööst selgus, et 41-80 aastastes kuuse enamusega puistutes ei mõjuta juurepessu esinemist ainult raie teostamine/mitte teostamine, vaid juurepessu levikule avaldavad olulist positiivset mõju veel mulla pH, mulla toiteelemendid (kaalium, magneesium, fosfor), ajalooline maakasutus (endine põllumaa ja põline metsamaa) ning okaspuu- ja lehtpuu osakaal puistus.
The results were indicated that Heterobasidion root rot had infected 241 samples, it means 31.9% of all samples were infected by Heterobasidion spp.
756 analüüsitavast hariliku kuuse juurdekasvuproovist olid juurepessu nakkusega 241 proovi, mis moodustab 31,9% uuritud proovide arvust.
(1,6%) and Stereum sanguinolentum (4,5%) infection was significantly lower.
Vähesel määral tuvastati ka külmaseene (1,6%) ja verev nahkise (4,5%) esinemist.
504 samples were analyzed by next generation sequencing (NGS) method to detect the spread of other potential root and stem rot species in wood samples.
ja verev nahkise (Stereum sanguinolentum) olemasolu tuvastamiseks ning 504 hariliku kuuse juurdekasvuproovi analüüsiti uue põlvkonna sekveneerimise (NGS) meetodil, et tuvastada lisaks juurepessu, külmaseene ja verev nahkise esinemisele ka teiste olulisemate seente esinemist puiduproovides.
Using next generation sequencing (N=504) was detected other root and stem rot agents with Heterobasidion spp., Armillaria spp.
Uue põlvkonna sekveneerimisega analüüsiti (N=504) teisi võimalikke mädanikutekitajaid harilikul kuusel, neid tuvastati koos juurepessu, külmaseene ja verev nahkisega kokku 225 puiduproovist (44,9%).
Crafters' Approaches to Product Development at the Example of Põlva, Tartu, Valga and Võru Counties
Käsitöömeistrite tootearenduse lähtekohad Põlva, Tartu, Valga ja Võru maakonna näitel
The survey revealed that craftsmen’s product development involves both traditional and client-centred elements.
Uuringu tulemusel selgus, et käsitöömeistrid kasutavad tootearenduses nii traditsioonilisi kui ka kliendikeskseid elemente.
The present thesis relates to the crafters’ starting points in product development using as a theoretical basis the traditional ideas-first and contemporary client-centred needs-first approaches, outcome-driven innovation and integrated new product development (INPD) models.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida käsitöömeistrite tootearenduse lähetkohti näitel, kasutades selleks töö teoreetilise alusena traditsioonilist ideedest lähtuvat (ideas—first) ning kaasaegseid kiendikeskseid vajadustest lähtuvat (needs-first), tulemusest lähtuvat (outcome-driven innovation) ja integreeritud (Integrated New Product Development – iNPD tootearenduse mudeleid.
The principal client-centred elements included active searching for information and; active participation in various courses, trainings, workshops, and the like.
Peamised kliendikesksed elemendid olid aktiivne info ja ideede otsimine, aktiivne osalemine osalemine erinevatel kursustel jm; kaasatakse suhteliselt sageli isikuid väljastpoolt.
Traditional approach was characterised by engaging clients in the stage of idea generation but usually not in the following stages; it is often preferred to develop products alone; no differentiation is made between producers’ and clients’ expectations for product characteristics.
; sageli eelistatakse tooteid arendada täiesti üksi; ei eristata enda kui tootja ja kliendi ootusi tooteomadustele.
The Author analysis of the obtained results and made the conclusions.
Autor analüüsis saadud tulemusi ning tegi järeldused.
Therefore, it is important that all expenditures made by the Company, are thoroughly thought through.
Seega on oluline, et kõik kulutused mida ettevõttes tehakse, oleksid põhjalikult läbimõeldud.
The Company is engaged in the Manufacture of Metal constructions, according to the customer's wishes and needs.
Ettevõte tegeleb metallkonstruktsioonide valmistamisega ning seda vastavalt kliendi soovile ja vajadustele.
The Analysis of the cost of orders and their impact on the compani's financial results, in the years 2012-2014, AS Kane Metall
Tellimuste kulu analüüs ja nende mõju ettevõtte majandustulemustele aastatel 2012-2014, AS Kane Metall näitel
The most profitable for the the company is orders with a smaller and simpler construction.
Kõige kasumlikumad on aga ettevõttele väiksema ning lihtsama konstruktsiooniga tellimused.
It turned out that every single order is a very small part of the company's annual turnover.
Selgus, et igal üksiktellimusel on väga väike osa ettevõtte aastakäibest.
It turned out that the company is also in the cases where the order brings to the company a loss of income or brings in a very small extent.
Selgus, et ettevõttel on ka juhtumeid, kus konstruktsioontellimus toob ettevõttele kahjumit või toob tulu väga vähesel määral.
This bachelor's thesis is based on AS Kane Metall activities.
Käesolev bakalaureusetöö on kirjutatud tuginedes AS Kane Metalli tegevusele.
The largest expense category is formed by the material cost, subcontracting costs and the cost of the steel surface.
Kõige suurema kululiigi moodustavad materjali kulu, alltöövõtuga seotud kulud ning terase pinnakatte kulud.
The author's aim was to analyze the costs of various orders and their impact on the company's financial results.
Autori eesmärk oli analüüsida erinevate tellimuste kulusid ja nende mõju ettevõtte majandustulemustele.
Also was discussed the cost of classification and their cost-allocation to cost objects.
Samuti tuli juttu kulude liigitamisest ning nende jaotamises kuluobjektidele.
The first task for the author explains the types of costs to be charged directly to the single orders, and calculate the total cost of each type of financial volume, and the extent of the percentage of the total direct costs.
Esimese ülesandena selgitas autor välja kululiigid, mis kantakse otse üksiktellimusele ning arvutas kokku iga kululiigi rahalise mahu ning protsentuaalse ulatuse otsestest kuludest kokku.
In the first part of the character introduced the autor of The Cost Accounting and accounting system's necessity for the Company.
Töö esimeses osas tutvustas autor kuluarvestuse olemust ning kuluarvestussüsteemi vajalikkust ettevõttes.
In addition, the author determined the orders of each of the remaining revenues cover the cost of production and orders.
Lisaks arvutas autor välja igalt tellimuselt alles jääva kattetulu ning tellimuste tootmise omahinna.
Based on scientific literature, both methods, working principles and development were described.
Teaduskirjanduse põhiselt kirjeldati mõlemaid metoodikaid, tööpõhimõtteid ja arengut.
Innovative methods for identifying plant pathogens and their application in agriculture
Uuenduslikud meetodid taimepatogeenide tuvastamisel ja nende rakendamine põllumajanduses
The two groups of methodologies studied were sequencing and quantitative PCR (qPCR).
Kaks käsitletud metoodikate rühma olid sekveneerimine ja kvantitatiivne PCR ehk qPCR.
Pathogens are microorganisms that cause a variety of plant diseases, and their widespread distribution lead to significant crop losses.
Patogeenid on mikroorganismid, kes põhjustavad erinevaid taimehaiguseid ning nende laialdane levik toob kaasa olulisi saagikahjusid.
Since the visual diagnosis of plant diseases is often inaccurate, and the symptoms of the diseases are unclear, molecular detection methods should be used where possible for more reliable results.
Kuna visuaalne taimehaiguste määramine on tihti ebatäpne ning haiguste sümptomid ebaselged, siis usaldusväärsemate tulemuste saamiseks tuleks võimalusel kasutada molekulaarseid määramismeetodeid.
The working hypothesis was confirmed and given scientific literature, molecular methods, are quick and accurate to identify plant pathogen species and are suitable for use in agriculture.
Töös püstitatud hüpotees sai kinnitust ning molekulaarsed meetodid on, antud teaduskirjandust arvesse võttes, kiired ja täpsed taimepatogeenide liikide tuvastamiseks ning sobivad kasutamiseks põllumajanduses.
The aim of this work was to give a brief overview and to compare the molecular methods used to determine plant pathogens.
Antud töö eesmärgiks oli anda lühidalt ülevaade ning omavahel võrrelda molekulaarbioloogilisi metoodikaid, mida kasutatakse taimepatogeenide määramiseks.
There is also a great potential in the MinION sequencer, which is user-friendly in its small size and for its rapid detection of pathogens.
Suur potentsiaal on ka MinION sekveneerimisseadmel, mis on oma mõõtmetelt kasutajasõbralik ning võimaldab patogeenide kiiret tuvastust.
The most appropriate way to determine plant pathogens is qPCR, which is the cheapest and most specific compared to other methods.
Kõige sobivam viis taimepatogeenide määramiseks on qPCR, mis on teiste metoodikatega võrreldes kõige odavam ja spetsiifilisem ning mida on juba edukalt taimepatogeenide määramisel rakendatud.
We highlighted and compared the strengths and weaknesses of the methodologies and provided examples of detecting plant pathogens.
Arutelu osas toodi välja metoodikate tugevused ja nõrkused, nende omavaheline võrdlus ja näited taimepatogeenide määramisel.
Total loan volume was an averaged of 7.2 bilion euro annually between 2007 and 2011.
Laenumaht aastatel 2007-2011 oli keskmiselt 7,2 miljardit eurot.
Household debt and debt service capacity indicators in the Estonia in the years 2007-2011
Majapidamiste võla suurust ja teenindamisvõimet iseloomustavad näitajad Eestis aastatel 2007-2011
Since, real estate prices did not follow the lending increase, financial leverage was notably unstable.
Kuna laenukasvuga paralleelselt ei kerki kinnisvarahinnad, siis finantsvõimendus oli ebastabiilne.
Results of the study pintpoint that, despite the current economic upturn, households are continuesly coutious regarding lending.
Uurimustöö tulemused näitavad, et hoolimata majandustõusust on majapidamised siiski ettevaatlikumad laenude võtmisel.
Author assessed houshold debt burdens, financial leverage, debt servicing and welfare.
Majapidamiste võla suurust uuritakse näitajate põhjal nagu võlgnevus, finantsvõimendus, võlateenindamine ja heaolu.
The objective of the study is to research diverse indicators related to Estonian household lending and debt servicing in the period of 2007-2011.
Bakalaureusetöö uurib majapidamiste võla suurust ja teenindamisvõimet iseloomustavaid näitajaid Eestis aastatel 2007-2011.
That can be exlained by increased uncertainty and decreased incomes.
Majanduslanguse perioodil vähenes oluliselt laenunõudlus, mida võib seletada suurenenud ebakindlus ja vähenenud sissetulekud.
In years of economic downturn, demand for credit decreased.
Nõudluse languse tagajärjel vähenesid investeeringud.
Author estimated overdues assessing dynamics in debt and GDP ratios as well as debt and ratios.
Võlgnevust hindas autor võla ja SKP ning võla ja kasuta-tava tulu suhte dünaamika alusel.
Debt burden indicated decreasing trends; however, overall high debt level posed constrains on additional lending.
Võlakoormus on küll langustrendil, kuid selle jätkuvalt kõrge tase piirab endiselt laenuvõtmise soove.
Households experienced silght relief in debt servicing due to decrease in real interest rates.
Majapidamiste võlateenindamist leevendavad madalad baasintressid.
Loan to value ratio was very high for mortgages in that period of time.
Majapidamiste eluasemelaenu suhe kinnisvara väärtusesse on analüüsitaval perioodil üsnagi kõrge.
Consumer credit depicted highest share of overdues.
Laenu liikidest keskenduti peamiselt eluaseme- ja tarbimislaenudele.
Study encompassed deeper analysis of lending growth rates, volumes, balances and intrest rates.
Teooria osas toob autor ülevaate majanduskasvu mõistest ja olemusest, selgitab laenamise mõistet ja olemust ühiskonnas, tutvustab tarbimisteooriaid ning selgitab tegureid, mis võivad mõjutada inimeste tarbimiskäitumist ja laenamist.
At the same time, the total overdue had increased, indicating households’ capabilities to meet the debt payments.
Samas kodumajapidamiste kasutatav tulu oli nendel aastatel suurem tarbimiskulutustest ning suudeti rohkem säästa.
When putting the conception into practice it is important to take into account the characteristics and possibilities of each and every site and to adjust the conception accordingly.
Kontseptsiooni rakendamisel on oluline lähtuda iga paiga eripärast ja võimalustest ning kohandada seda vastavalt vajadusele.
In the first phase, an effective legal basis for regional networks is founded and a site‐specific analysis with planning are carried through.
Esimeses etapis luuakse piirkondlikele võrgustikele efektiivne õiguslik alus, tegeletakse kohaspetsiifilise analüüsi ning planeerimisega.
Conception of maritime recreation in Estonia, case study area Tallinn
Eesti mererekreatsiooni kontseptsioon Tallinna näitel
There is no legislation regulating the development of coastal areas nor is seafaring as a hobby organised on the state level.
Puudub merealade arendamist koordineeriv seadusandlus ning hobimerendusega seonduv on riiklikul tasandil organiseerimata.
The structure of the conception is divided into three parts, following the order of employing its content: preliminary work, building phase and maintenance phase.
Kontseptsiooni ülesehitus jaguneb selle sisupunktide rakendamise järjekorrast lähtuvalt eeltöö, rajamise ja ülalpidamise etappi.
Industrial landscapes and cars are aesthetically unwelcomed elements in space.
Industriaalalad ja autod on merepealse virgestustegevuse kontekstis ebameeldivad.
Last phase includes maintenance and improvement of the network, promoting the field itself and general maintenance.
Viimases etapis keskendutakse võrgustiku hooldamisele, täiustamisele, valdkonna propageerimisele ning haldamisele üldiselt.
In the second phase the maritime recreation network is designed and built and the information centre is established.
Teise etapi raames tegeletakse mererekreatsiooni võrgustiku projekteerimise ja väljaehitamisega ning infokeskkonna loomisega.
One of the objectives of the work is to make the field of maritime recreation important in the evolution of Estonia and give a starting point for the next works.
Töös valminud kontseptsiooni üks eesmärkidest on muuta valdkond Eesti arenguloos aktuaalseks ning olla järgnevate samalaadsete tööde lähtekohaks.
According to that, there is a great unused potential in the largest city of Estonia in the field of maritime recreation.
Seega on kasutamata hobimerenduse potentsiaal Eesti kõige suuremas linnas märkimisväärne.
The objective of this thesis was to draw up a conception to advance maritime culture in Estonia; a conception that focuses on creating a simple and user‐friendly network for maritime recreation, based on the right to roam.
Sellest tulenevalt seati antud töö eesmärgiks Eesti merenduskultuuri arengut soodustava kontseptsiooni väljatöötamine, miles keskendutakse igameheõigusel baseeruva lihtsa ja kasutajasõbraliku mererekreatsiooni võrgustiku loomisele.
Three research components including six different research methods were used in the work: functional and town planning relations, the opinions of experts on fields related to the maritime sector and empirical feedback from hobbyist seafarers.
Töös kasutati kolme uurimiskomponenti: linnaehituslikud ja funktsionaalsed seosed, merendusega seotud asjatundjate seisukohad ning kogemuslik tagasiside hobimeresõitja seisukohast, milles igaühes kasutati kahte erinevat uurimismeetodit.
Based on the results, a conception for Estonian maritime recreation was developed, and it adheres to five statements where it is said that an ideal maritime recreation is available to everyone, user‐friendly, close to nature, affordable and flexible.
Uurimistulemuste põhjal koostati Eesti mererekreatsiooni kontseptsioon, mille peamisteks juhtmõteteks on olla kõigile kättesaadav, kasutajasõbralik, looduslähedane, soodne ja paindlik.
In Tallinn, there is around 30 km of 40 well‐suitable for maritime recreation.
Tallinnas on uurimistulemuste põhjal ca 30 km 40‐st mererekreatsiooni jaoks hästisobivat kaldajoont ning enamik sellest visuaalesteetiliselt kõrgelthinnatud.
Fishing, shipbuilding and seafaring in general have been integral to the cultural history, yet today, unfortunately, we are in a situation after the Soviet era and closed waterfront, when the coastal traditions have died out.
Kahjuks oleme tänaseks jõudnud olukorrani, kus pärast suletud rannajoonega nõukogudeaega on randlustraditsioonid välja surnud.
As it turn out, on‐water recreation is very popular in some areas of the world and widely organised to minimise the negative impacts to the nature, but in Estonia the situation is bad and application of legislation is inadequate in its practice.
Uurimusest selgus, et maailma mastaabis on mererekreatsioon piirkonniti väga populaarne ning negatiivsete mõjude ärahoidmiseks hästi organiseeritud.
The case study area of the work was Tallinn.
Kontseptsiooni arendamisel kasutati projektalana Tallinna linna.
Though the number of recreative users in Estonia is increasing and according to that also the impact to the nature.
Sellele vaatamata on veepealne virgestustegevus Eestis jõudsalt kasvamas ning mereäärsetele aladele ehitussurve suur, seega potentsiaalne keskkonnamõju ajas kasvav.
In general, people like natural environment ant well‐fitting architecture from the aspect of maritime recreation.
Inimestele meeldib puutumatu looduskeskkond ning kõrge identiteediga maastikusse hästisobituv arhitektuur.
The aim of the first component was to outline the current situation of the possibilities to engage in recreative seafaring in Tallinn and to analyse approaches to coastal areas among different levels of planning.
Kaardianalüüsi ning planeeringute statistilise analüüsi meetodiga uuriti Tallinna kui projektala hetkeolukorda mererekreatsiooni seisukohast ning merealade käsitlust siinses planeerimispraktikas.