natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reason might be regarded as lack of data in certain plant groups (mosses, trees, shrubs) and/or in a strong decrease of this habitat.
Põhjuseks võiks lugeda teatud taimerühmade osas (samblad, puud-põõsad) puudulikku andmebaasi ja/või selle elupaiga tugevat vähenemist Eestis väikejärvede ääres.
They are mainly situated in the sub-basin of the lake Peipsi and it can be said that this type is most common in Eastern Estonia.
Üle poolte järvedest kuuluvad Peipsi alamvesikonda, mille järgi võib öelda, et see tüüp on pigem Ida-Eestis.
Based on the results it can be said that Cladium mariscus was more widespread earlier in Eastern Estonia, but now it appears in Western Estonian islands and in coastal lakes.
Tulemuste järgi võib ka oletada, et mõõkrohu kooslus on varasemalt laiemalt levinud Ida-Eestis, kuid praegu esineb see siiski Lääne-Eesti saartel ning rannikujärvedes.
This habitat type was presented in 44 lakes, most of them with hard or moderately hard water and light-coloured.
See elupaigatüüp esineb 44. järves, millest enamus on kareda- või mõõdukalt karedaveelised ning heleda värvusega.
To do that, the author used the database of small lakes and also visisted some of the Southern Estonian lakes to describe their flora.
Lisaks käis töö autor ka ise mõnede Lõuna-Eesti orujärvede ääres ning kirjeldas sealset taimekooslust.
In comparision with soft-water lakes, there were revealed many species that are universal and very frequent in all types of our lakes.
Kõige sagedasemate kaldaveeliikide võrdlemisel pehmeveelistes järvedes tähtsamate liikidega selgus rida liike, mida võib pidada meie järvedes universaalseteks.
Using cluster analysis it was possible to distinguish Cladium mariscus habitat type 7210, which occured in 13 lakes of 68, most of which belong to Western Estonia and have hard or moderately hard water and are dark-coloured.
Elupaigatüüp 7210 kooslustest sai klasteranalüüsi tulemusena eristada lääne-mõõkrohu kooslust (Cladietum marisci), mis esines 13. järves, millest enamus järvi kuuluvad Läänesaarte vesikonda ning on kareda- või mõõdukalt karedaveelised ja tumeda värvusega.
Several lakes with moderately hard and hard water have species-rich fens, but this fen type needs more investigaion regarding both classification as well as the protection.
Nii andmebaasi põhjal tehtud analüüsi kui ka enda kogutud andmete põhjal võib väita, et mõõdukalt kareda- ja karedaveeliste järvede ääres esineb kohati liigirikast madalsood, kuid selle floora vajab veel täiendavat uurimist nii liigirikaste madalsoode klassifitseerimise kui ka kaitse seisukohalt.
Characteristics and presence changes of Natura habitat types 7210 and 7230 (calcareous and alkaline fens) in small lakes of Estonia
Natura elupaigatüüpide 7210 ja 7230 (lubja- ja liigirikkad madalsood) iseloomustus ja seisundi muutus Eesti väikejärvede ääres
Habitat 7210 calcareous fens with Cladium mariscus and species of the Caricion davallianae is mostly in the lakes of Western Estonia and in coastal lakes.
Elupaigatüübi 7210 Lääne-mõõkrohu Cladium mariscus ja raudtarnakoosluste (Caricion davallianae) liikidega lubjarikast madalsood on võimalik eristada peamiselt Lääne-Eesti järvedes ning rannikujärvedes.
This work also shoved, which species are specific to lakes with hard or moderately hard water.
Selgusid ka liigid, mis on iseloomulikud just mõõdukalt kareda- ja karedaveelistele järvedele.
There is also a comparision with soft-water lakes.
Samuti on võrdlus mõõdukalt kareda- ja karedaveeliste järvede ja pehmeveeliste järvede taimestiku vahel.
The aim of this bachelor’s thesis was to describe NATURA habitat 7210 and 7230, also if it’s possible to distinguish them from small lakes with moderately hard or hard water.
Töö käsitleb NATURA elupaigatüüpe 7210 ja 7230 ning seda, kas on võimalik neid eristada väikejärvede ääres.
Increase of Phragmites australis abundance and the lowering of lakes could be the reasons why this type of fen is decreasing.
Varem esinenud liigirohkete madalsoode vähenemises võib suuresti süüdi olla pilliroo (Phragmites australis) ohtruse suurenemine ning järvede alandamine.
Habitat 7230 alkaline fens didn’t distinct based on the database.
Elupaigatüüpi 7230 Aluselised ja nõrgalt happelised liigirikkad madalsood Limnoloogiakeskuse väikejärvede andmebaasis olevate taimede järgi eristada ei saanud.
The author found frequencys for each species and also did the cluster analysis.
Andmeanalüüsiks on leitud liikidele keskmised ohtrused igas järves, mille põhjal on tehtud klasteranalüüs.
It was possible to distinguish Caricetum elatae and Eriophoretum angustifolii of habitat type 7230 based on their frequency, not by cluster analysis.
Elupaigatüübi 7230 kooslustest sai eristada, toetudes andmebaasile ning mitte klasterdamisele, luhttarna kooslust (Caricetum elatae) ja ahtalehise villpea kooslust (Eriophoretum angustifolii).
No portable device for such research activity with the required components and specifications is available presently.
Praegu teada olevalt ei ole sellise uurimistegevuse jaoks kaasaskantavaid seadmeid koos vajalike komponentide ja spetsifikatsioonidega saadaval.
It was demonstrated in a previous study, that 1 mg of the nanohybrid can, under strong illumination, produce a photocurrent of about 150 nA, which is on the resolution limit of most multimeters.
Ühes eelnevas uuringus tuvastati, et 1 mg nanohübriidmaterjali võib tugeva valgustatuse korral tekitada fotovoolu umbes 150 nA, mis on enamiku multimeetrite lahutusvõime piiril.
The study aimed at obtaining current values with high accuracy with two different multimeters available at EMÜ.
Uuringu eesmärk oli mõõta nanoamprite suurusjärgus voolu kahe erineva tehnilise tasemega EMÜ-s saadaoleva multimeetri abil.
The goal of this Master's thesis was to create a prototype setup in order to measure the photocurrent generated by hybrid nanocomposites like HfO2-carbon nanotube based (CNT).
Selle magistritöö eesmärk oli luua prototüüpseade nanohübriidmaterjalide, nagu HfO2- süsinik-nanotorud (CNT), poolt tekitatud fotovoolu mõõtmiseks.
The specifications of the setup were to illuminate a sample with UV and visible light and to be able to measure photocurrent of a few nano-ampere using a conventional multimeter.
Seadme ülesandeks oli valgustada nanohübriidmaterjali proovi ultraviolett- ja nähtava valgusega ning tavapärase multimeetri abil mõõta mõne nanoampri suurust fotovoolu.
Fabrication of a Prototype Device for Photocurrent Generation Using HfO2-CNT Nanohybrids as the Active Layer
Prototüüpseade fotogalvaanilise efektiga voolu tekitamiseks kasutades aktiivse kihina HfO2-süsinik-nanotorude hübriide
Four prototypes were developed, and the final prototype has a lighting unit with 339 W/m2 power output and current measurement resolution of 0,01 nA. An integral part of the prototype development was the mitigation of interferences, which were brought down from 50 nA to 1,7 nA.
Seadme arendusfaasis valmisid neli prototüüpi ja lõplikul prototüübil on valgustusseade, mille väljundvõimsus on 339 W / m2 ning voolu eraldusvõime 0,01 nA.
This was brought about by building a circuit with an operational amplifier that amplifies the voltage drop on a shunt resistor.
Selle saavutamiseks koostati operatsioonivõimendiga vooluahel, mis võimendab šunttakisti pingelangu, mida saab mõõta multimeetri mV pingevahemikus ja mis vastab võimendi sisendi nA väärtusele.
There are 689 operating dams and remains of 98 dams in Estonia.
Eestis on jõgedel 689 töötavat paisu ning 98 hävinud paisu jäänuseid.
The Water Framework Directive and the Water Act require the achieve-ment and maintenance of good watercourses conditions.
Vee raamdirektiiv ja veeseadus nõuavad veekogude hea seisundi saavutamist ja hoidmist.
Principles of sustainable devel-opment which must guarantee a high quality living environment and the availability of resources for future generations and preservation of species are written in most coun-tries’ laws.
Säästva arengu põhimõtted, millega tuleb tagada kvaliteetne elukeskkond ja ressursside kättesaadavus tulevastele põlvkondadele ning liikide säilimine, on enamuse maade seadustes.
Length of the existing weir is 31,2 m, 12,6 m of which are formed by a 1,5m high con-crete dam and the rest is closed with wooden screens.
Olemasoleva paisu pikkus on 31,2 m, millest 12,6 m osa moodustab 1,5 m kõrgune betoonpais, ülejäänud ava suletakse puitvarjadega.
New hydrological computations have to be conducted for the facilities constructed years ago because of the longer reference lines and changed land use and basins.
Aastaid varem projekteeritud rajatistele on tehtud uuesti hüdroloogilised arvutused, sest vaatlusread on pikemad, muutunud on maakasutus ja valgalad.
Due to land ownership and lack of space the latter isn’t an option at this specific location.
Maaomandi ning ruumipuuduse tõttu pole viimane võimalik.
Population growth and increasing water consumption in agriculture and industrial pro-duction are already over the limit of tolerance in several countries as a result of which the conditions of watercourses continue to deteriorate.
Elanikkonna arvu kasv, põllumajanduses ja tööstuses tarbitava vee koguse suurenemine, mis paljudes maades ületab keskkonna taluvuse piiri, halvendab oluliselt vooluveekogude seisundit.
A solution for a variation where a reservoir is used to raise the value of recreational landscape and isn’t used anymore for energy production is presented in this thesis on the example of a Peedu watermill dam on Elva river.
Variandi jaoks, kus veehoidla eesmärk on puhkemaastiku väärtuse tõstmine ja veeenergiat tootmiseks enam ei kasutata, on käesolevas lõputöös antud lahendus Elva jõe Peedu vesiveski paisu näitel.
Designing a fish pass forthe Peedu watermilldam
Kalapääsu projekteerimine Peedu vesiveski paisule
Dams can be named as one of the hindering factors, as they prevent natural movement of fish.
Üheks seda takistavaks teguriks on ka paisud, mis takistavad kalade liikumist.
The river can be characterized by a substantial variation in flow rates during both dry and wet years which is why maintenance of such dam and screens is necessary along with providing the operation of a fish pass. Several fish passes have been compared for suitability to this area.
Jõge iseloomustab vooluhulga suur varieerumine aasta sees kui ka kuivadel ja märgadel aastatel, mille tõttu on vajalik ka sellise paisu hooldus ja varjade ning kalapääsu töörežiimi tagamine.
Solutions vary from demolition to constructing fish passes.
Lahendused on alates rajatiste likvideerimisest kuni kalapääsu projekteerimiseni.
Considering named conditions the discharge is 0,43 m3/s, flow velocity is 1,38 m/s and flow depth 0,3 m.
Sellega on vooluhulk kalarampi normaalpaisutustaseme korral 0,43 m3/s, voolukiirus selles 1,38 m/s ja voolusügavus 0,3 m.
In the designed solution a rock ramp is constructed onto the existing concrete weir with a gap length of 3 m, and a 54 ‰ slope.
Lahenduses on kiviramp on projekteeritud olemasoleva betoonpaisule ava laiusega 3 m, kaldega 54‰.
Peak flow rates on the Elva river calculated during this thesis are smaller than 45,37 m3/s .
Lõputöös leitud arvutuslikud maksimaalsed vooluhulgad on väiksemad 45,37 m3/s.
Based on their visu-al look the fish passes mimicking natural watercourse (a rock ramp or a natural bypass) were found most suitable.
Visuaalse ilme ning puhkemaastikku sobivaks lahenduseks looduslähedased kalapääsud (kiviramp või möödaviik).
It would certainly be advantageous to repeat the same study if significantly more information is to be added into the databases over the years or decades.
Kindlasti oleks otstarbekas sama uuringut korrata, kui andmebaasidesse tuleks oluliselt infot juurde kas aastate või aastakümnete jooksul.
In conclusion, there is a reason to believe there are not enough data in the world for such a broad analysis to reflect these differences in the studies.
Lõppkokkuvõttena on alust arvata, et nii suure analüüsi jaoks ei ole maailmas veel piisavalt andmeid, et vastavad erisused ka kajastuksid uuringutes.
Additionally, there are families in these plant communities where no species is capable of fixing atmospheric nitrogen.
Neis taimesugukondades leidub ka perekondi kus ükski liik ei ole võimeline siduma õhulämmastikku.
Furthermore, no differences were discovered in the phylogenetic diversity of mycorrhizal symbionts between distinct leguminous clades; between plant genera composed predominantly of woody or herbaceous plants; between plant genera spreading over different hemispheres of the globe; between plant genera inhabiting different climate zones; or between plant genera preferring different habitat types (Figure 7).
Samuti ei leitud erinevusi mükoriisasümbiontide fülogeneetilises mitmekesisuses eri liblikõieliste klaadidel; valdavalt puit- või rohttaimedest koosnevate taimeperekondade vahel; maakera eri poolkeradel levivate taimeperekondade vahel; erinevaid kliimavöötmeid asustavate taimeperekondade vahel; ega erinevaid elupaigatüüpe eelistavate taimeperekondade vahel (Joonis 7).
In the leguminous family (Fabaceae), and in some other families exist species capable of fixing atmospheric nitrogen and for that, they have developed a symbiosis with Frankia and Rhizobia bacteria.
Liblikõieliste (Fabaceae) sugukonnas ning mõnes teiseski sugukonnas on mõned liigid võimelised siduma õhulämmastikku ja selleks on neil välja kujunenud sümbioos Frankia ja Rhizobia bakteritega.
The results of the analyses revealed the phylogenetic diversity of mycorrhizal symbionts of the plants that fix atmospheric nitrogen did not depend on the bacteria which the host plants used.
Analüüside tulemusel selgus, et õhulämmastikku siduvate taimede mükoriisasümbiontide fülogeneetiline mitmekesisus ei sõltu sellest, millise bakteri kaasabil nende peremeestaimed lämmastikku seovad.
Phylogenetic diversity patterns of plants which are capable of nitrogen fixation symbiosis and mycorrhiza symbiosis
Fülogeneetilise mitmekesisuse mustrid taimedel, kes on üheaegselt võimelised sümbiootiliselt õhulämmastikku siduma ja mükoriisat moodustama
To this end, the author posed three research questions, which were resolved in the process of respective analyses.
Töö eesmärk oli välja selgitada õhulämmastikku siduvate taimerühmade sisesed erinevused sümbiootilistes interaktsioonides mükoriisaseentega ning selleks kasutati kolme uurimisküsimust millele vastavate analüüside teostamisega otsiti vastuseid.
Optimized solution of exoskeleton design
Välisskeleti konstruktsiooni optimeeritud lahendus
The following problems were supposed to be optimized: the load on the human musculoskeletal system, movements of fettered legs, heavy weight of the mechanism, ergonomic design, and the production cost.
Lähtuvalt nendest probleemidest on määratud kindlad eesmärgid uue eksoskeletti ehitamiseks: koormuse kergendamine lihas-luukonnale, jalgade loomuliku liikumise tagamine, uue konstruktsiooni kaalu vähendamine, ergonoomiline disain, odav hind.
Drawing and simulations were made with SolidEdge software.
Lisati simulatsiooni, mis koostati joonestusprogrammis SolidEdge ST5.
The thesis is based on the development and construction of a mechanism (exoskeleton) to reduce burden when carrying heavy items on the back.
Antud töö põhineb mehhanismil, mille ülesanneks on kergendada koormust inimese lihasluukonnale kuni 30 kg raskuse kandmisel.
The main problems and shortcomings of the previous prototype, which need to be reviewed and optimized, were identified before the start of work.
Lühidalt on välja toodud näited juba olemasolevatest eksoskelettidest, nende plussid ja miinused, siis täielikult kirjeldatud väliskeletti, mille tehti valmis.
The basis of the work includes optimisation and solution of the problems from previously developed exoskeleton at Estonian University of Life Sciences.
Diplomitöös kirjeldatakse mitmeid probleeme, mis olid Anton Pertsevi konstruktsioonil ja mida antud töös on püütud lahendada.
After that, the first prototype for field tests was made.
Lisade all on toodud välja kõik tehnilised joonesed.
Number of cars in the world is constantly increasing and amongst the process it generates environment problems.
Autode arv maailmas kasvab ning see tekitab muu hulgas ka keskkonnaprobleeme.
Negative influence to the environment can be decreased through improving consumer’s awareness and engaging them with environmental-friendly mindset.
Negatiivset mõju keskkonnale on võimalik vähendada läbi tarbija teadlikkuse tõstmise ning inimeste rohelise mõtteviisiga kaasa haaramisega.
Acquiring information was done by qualitative and quantitative data recording methods.
Uurimuse läbiviimiseks kasutati nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset andmekogumismeetodit.
CNG-gas is an environmentally friendly alternative fuel that can be found in transport more and more every day.
CNG-gaas on üks keskkonda säästev alternatiivkütuse liik, mida kasutatakse üha enam transpordis.
Based on the results of the bachelors thesis it turned out that Skoda CNG-powered car customers have positive attitude about their choice, they would recommend it to others and their next car would also be CNG-powered Škoda.
Bakalaureusetöö tulemuste põhjal selgus, et CNG-gaasi Škodasid omavad tarbijad on positiivse hoiakuga oma valiku suhtes, nad soovitaksid seda teistele ja järgmise auto, mille nad ostaksid, oleks samuti CNG-gaasil sõitev Škoda.
Consumers are aware of the environmental friendliness of CNG-powered cars, which was one of the key factors of acceptance.
Tarbijad teadvustavad ning on teadlikud CNG-gaasil sõitvate autode keskkonnasõbralikkusest, mis oli üheks omaksvõttu mõjutavaks teguriks.
Qualitative data was gathered by interviews with head of Škoda’s great customers, Go Taksopark and quantitative data were gathered through Google Forms questionnaire amongst Škoda CNG-powered car customers.
Kvalitatiivsete andmete kogumiseks teostati poolstruktureeritud intervjuu Škoda suurkliendiga Go Taksopargi juhiga ning kvantitatiivsete andmete kogumiseks teostati ankeetküsitlus CNG-gaasil sõitvate Škodade klientide seas Google Forms küsitluskeskkonnas.
Based on the attitude of CNG-powered car customers, they can be classified as environmentally friendly consumers.
Oma hoiakutelt võib CNG-gaasi autode kasutajaid liigitada rohelise mõtteviisiga tarbijateks.
Adoption of CNG fueled vehicles by customers on the example of Škoda Tartu dealership
CNG-gaasiautode omaksvõtt tarbijate poolt Škoda Tartu esinduse näitel
Buying a CNG-powered car the biggest influence factor was the money saved on fuel which is strongly emphasized in Škodas marketing banners.
Kõige tähtsamaks mõjutavaks teguriks osutus auto valikul rahaline sääst kütuselt, mida rõhutakse ka Škoda turundusloosungites CNG-gaasiautode puhul.
The aim of the bachelor’s thesis was to analyse CNG-powered cars adoption factors through Škoda Tartu dealership clients.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada CNG-gaasiautode, kui uute toodete omaksvõttu mõjutavad tegureid Škoda Tartu esinduse klientide näitel.
The pulverizing fuel supply system on a compression-ignition engine
Pulverisaatortoitesüsteem survesüütega mootoril
The result of the Bachelor is a diesel engine with a pulverizing supply system controlled by an electronic control module.
Eesmärgi täitmisel oli töö tulemuseks pulverisaatortoiteseadmega varustatud survesüütega mootor, mis on juhitav elektroonilise juhtmooduliga.
Exhaust gases are measured and compared to different bioethanol percentages.
Bioetanool omab mitmeid eeliseid võrreldes fossiilsete kütustega.
The aim of the current paper is explain how a pulverizing fuel supply system operates on a compression-ignition engine.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli pulverisaatortoitesüsteemi seadistamine bioetanooli kasutamiseks survesüütega mootoris.
Tests are taken in four different idle speeds and with different bioethanol percentages.
Lämmastikoksiidide hulk langes kõikidel katsetel märkimisväärselt kasutades küttesegus bioetanooli.
Combustion pressure and the decrease of diesel fuel consumption are also measured and compared.
Samas diislikütuse kulu langus tõi kaasa mitmekordse kütuse kogukulu kasvu.
The main objectives of the Bachelor is to install the supply system to a compression-ignition engine and to set different idle settings using bioethanol.
Autor soovitab järgnevates uurimistöödes uurida pulverisaatortoitesüsteemiga varustatud survesüütega mootori regulaatorkarakteristikuid ainult diislikütusega töötava mootoriga ning bioetanooli ja diislikütusega töötava mootoriga.
Pulverizing fuel supply system is a additional fuel supply system developed in Estonian University of Life Sciences.
Bioetanooli kasutamine küttesegus tõi kõikidel katsetel kaasa süsivesikute mitmekordse tõusu võrreldes diislikütusega.
Research of bioethanol production devices
Bioetanooli tootmisseadmete uurimus
Besides the investigation of bioethanol production equipment, there is a brief review of two different processes for production of ethanol: wet milling and dry milling, and a description of raw materials, which are needed.
Peale seadmete uurimise on antud töös lühidalt tutvutud etanooli tootmiseks vajamineva toorainega ning kahe erineva tootmisprotsessiga, milleks on märg- ja kuivjahvatus.
The aim of the bachelor’s thesis is to investigate bioethanol prooduction devices.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida bioetanooli tootmiseks vajaminevaid seadmeid.
The choice is made in favor of the first generation bioethanol production devices, because this way is the majority of bioethanol in the world made.
Valik on esimese põlvkonna seadmete kasuks tehtud, sest sellisel viisil toodetakse maailmas bioetanooli kõige rohkem ning Eestisse planeeritud tehased on mõeldud tootma sarnasel viisil.
For this purpose, the necessary equipment has been found for producing first generation bioethanol.
Selle tarbeks on leitud vajalikud seadmed, mida on tarvis esimese põlvkonna bioetanooli tootmiseks, kirjeldatud nende olemasolu olulisust ja tööpõhimõtteid.
The thesis describes the important aspects of bioethanol plant location, which is the basis for planning a theoretical bioethanol production plant in Estonia.
Lisaks on välja toodud bioetanooli ja naftasaaduste võrdlus kütusena kasutamisel ning määravad aspektid etanooli tootmistehase loomisest asukoha järgi, millest lähtudes on ka pakutud välja teoreetiline bioetanooli tootmisjaam Eestisse.
As the research is composed on the basis of scientific articles, where all tests have been carried out abroad, then there are differences among the plants.
Kuna töö on koostatud teadusartiklite põhjal, kus kõik katsed on tehtud välismaal, siis tekib taimede suhtes erinevusi.
The subject ought to be researched further and experiments ought to be carried out in the Estonian climate and using plants more appropriate to our location.
Teemat peab veel uurima ja tegema katseid, just Eesti kliimas ja meile sobivamate taimedega.
Stress factors affecting ornamental plants in urban areas, causing effects on growth and flowering, which is their aesthetic value.
Stressifaktorid mõjutavad ilutaimi linnapiirkondades põhjustades kahjulikku mõju kasvule ja õitsemisele, mis on nende esteetiline väärtus.
Effect of abiotic physical stress factors on ornamental plants
Abiootilise stressi füüsikaliste tegurite mõju ilutaimedele
So far there are no researches made in Estonian conditions suitable for ornamental plants resistance to stress.
Siiani puuduvad uurimused Eesti tingimustesse sobivate ilutaimede stressitaluvusest.
The most decorative elements of bedding plants are their blossoms, which are also the most affected by stress.
Ilutaimede kõige dekoratiivsem element on tavaliselt õied, kuid neid mõjutab stress just kõige enam.
The purpose of this research was to examine the effect of abiotic stress factors such as temperature, drought, and UV- light on bedding plants.
Töö eesmärgiks oli selgitada abiootiliste stressifaktorite- temperatuuri, niiskuse ja kiirguse mõju ilutaimedele.
High temperature, drought, and radiation had the biggest impact among the stress factors.
Stressifaktoritest avaldasid mõju enam kõrge temperatuur, põud ning kiirgus.
That is why communication between all parties is important.
Seepärast on oluline kommunikatsioon kõigi osapoolte vahel.
Social issues are mostly covered.
Kõige enam kajastatakse sotsiaalvaldkonna teemasid.