natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of the master thesis is to find out, what kind of performance measurement systems agricultural companies use in practise and what kind of system is expedient to use for measuring performance.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada, milliseid tulemuslikkuse mõõtmissüsteeme põllumajandusettevõtted tulemuslikkuse hindamiseks kasutavad ning milliseid süsteeme on otstarbekas kasutada.
From the variance component estimation, it appeared that levelling errors of the First levelling campaign were ~3 times larger than estimated a priori.
Dispersioonikomponentide hindamisest selgus, et esimese nivelleerimiskampaania vead on ~3 korda suuremad kui a priori eeldati.
Results of the study can be used to estimate the risks to the coastal areas coming from the global warming related rise of the sea level.
Uurimistöö tulemusi saab kasutada kliimasoojenemisest tulenevate meretõusu riskide hindamiseks rannikualadele
Two different mathematical models, the "heights included" and the "heights eliminated" model, were used in the adjustment.
Tasandusel kasutati kahte matemaatilist mudelit: nn „kõrgustega" ja „kõrgusteta" mudelit.
It appeared also that vertical velocity of the benchmarks has been significantly changed between the levelling periods.
Samuti selgus, et nivelleerimisperioodide vahel on reeperite kiirus statistiliselt oluliselt muutunud.
Obtained differences implied to the systematic biases in tide gauge velocities.
Saadud erinevused viitasid süstemaatilistele nihetele veemõõdujaamade kiirustes.
Accuracy of the models was estimated by finding differences between the velocities interpolated from the models and adjusted vertical velocities of the benchmarks, using the cross validation technique, and by comparing models with the results from other geodetic measurements (continuously operating GNSS stations, tide gauges, other land uplift models).
Mudelite täpsust hinnati mudelist interpoleeritud ja reeperite tasandatud kiiruste vaheliste erinevuste leidmise, ristvalideerimise ja sõltumatute mõõtmistulemustega (GNSS-püsijaamad, veemõõdujaamad, teised mudelid) võrdlemise teel.
Different options of the computer software Surfer were used for modelling of the vertical crustal movements.
Maakoore vertikaalliikumiste modelleerimiseks kasutati tarkvara Surfer erinevaid võimalusi.
Final adjustment was performed with the re-scaled weights according to the results of the variance component estimation.
Lõplik tasandus teostati dispersioonikomponentide hindamise tulemuste põhjal ümberskaleeritud kaaludega.
According to the models, rates of the land uplift in Estonia range from −0.7 mm/yr in SE Estonia to +2.8 mm/yr in the island of Hiiumaa in NW Estonia.
Mudelite põhjal ulatuvad maatõusu kiirused Eestis alates −0.7 mm/a Kagu-Eestis kuni +2.8 mm/a Hiiumaal.
Vertical Crustal Movements Based on Precise Levellings in Estonia
Maakoore vertikaalliikumised Eestis täppisnivelleerimiste andmetel
Comparison with the historical vertical crustal movement maps of Estonia showed that differences remained within ±0.7 mm/yr on average.
Võrdlus Eesti varasemate maakoore vertikaalliikumiste kaartidega näitas, et erinevused jäid keskmiselt ±0.7 mm/a piiridesse.
Models of the vertical crustal movements EST2013LU and EST2015LU were created based on the vertical velocities of the benchmarks.
Reeperite kiiruste põhjal loodi Eesti maakoore vertikaalliikumiste mudelid EST2013LU ja EST2015LU.
Accuracy of the models was estimated to be ±0.4 mm/yr on average.
Mudelite täpsuseks hinnati keskmiselt ±0.4 mm/a.
The discrepancies between the velocities of the coastal tide gauges and the velocities from the models were ±0.7…±1.0 mm/yr on average.
Halvim oli sobivus ranniku veemõõdujaamade kiirustega: ±0.7….±1.0 mm/a.
The comparison of the models with the velocities from the independent measurement methods revealed best fit with the velocities of the GNSS permanent stations where residual differences remained within ±0.3 mm/yr on average.
Võrdluses sõltumatutest meetoditest määratud maatõusu kiirustega selgus, et parim oli sobivus GNSS-püsijaamade kiirustega, keskmiselt ±0.3 mm/a.
The fit between the most recent Fennoscandian LU map NKG2005LU and the models obtained in the present study was very good.
Mudelite sobivus viimase Fennoskandia maatõusu mudeliga NKG2005LU oli aga väga hea, erinevused jäid keskmiselt ±0.3 mm/a piiridesse.
The aim of this study was to detect vertical crustal movements in Estonia and find out possible changes of vertical crustal movements in time.
Doktoritöö eesmärk oli leida maakoore vertikaalliikumiste kiirused Eestis nelja kordusnivelleerimise (1933-2011) andmete põhjal ja välja selgitada reeperite kiiruste muutumine ajas.
Vertical velocities of the benchmarks were calculated from the precise levellings between 1933 and 2011 of the Estonian levelling network using the joint weighted kinematic least squares adjustment of the levelling campaigns.
Reeperite vertikaalliikumise kiirused leiti nivelleerimiste ühisest kaalutud kinemaatilisest tasandusest vähimruutude meetodil.
Working conditions of parlor operators at parlors with new technologies have not been researched in Estonia.
Lüpsjate töötingimusi uuel tehnoloogial ei ole Eestis uuritud.
The energetic working load of operators work was between 150-195 W (average pulse rate 91-95 beats/min) and 200-260 W (highest pulse rate 115 b/min).
Valgustatus platsidel oli hea. Lüpsja töö energeetiline koormatus jääb 150-195 W (keskmine pulss 91-95 l/min) ja 200-260 W (suurim pulss 115 l/min) vahele.
During the recent month 95% of the rotary parlor operators have felt musculoskeletal pains.
Viimase kuu aja jooksul oli tundnud 95% lüpsjatest luu-lihasvalusid.
In Estonia majority of raw milk is produced in large dairy farms.
Eestis toimub piimatootmine põhiosas suurfarmides.
The questionnaire was filled in by 20 milking operators, of which 90% were female.
Ankeetküsitlusele vastas 20 lüpsjat, kellest 90% olid naised.
The average noise level at the rotary milking parlors had been between 69-76 dB(A), but special attention should be paid to some specific technical sources of noise.
Müra jäi karussellplatsidel keskmiselt 69-76 dB(A) vahemikku, tähelepanu tuleb pöörata üksikutele tehnilistele müraallikatele.
In recent years several rotary milking parlors have been installed, and the parlor operators work has been organized on the principle of conveyor system.
Viimastel aastatel on kasutusele võetud mitmed karussell-lüpsiplatsid, kus lüpsjate töö on organiseeritud konveieri põhimõttel.
In their work environment operators have been disturbed by heat in summer (15% - all the time, 45% often), and by cold in winter (15% - all the time, 40% - often).
Töökeskkonnas häiris suvel lüpsjaid palavus (15% kogu aeg, 45% sageli), talvel tundsid nad külma (15% kogu aeg, 40% sageli).
In summer and in winter the micro-climate, noise level and light conditions were measured in the parlors.
Mikrokliima, müra ja valgustatuse mõõtmised tehti suvisel ja talvisel ajal.
The results of measuring the micro-climate have shown that there had been deviations from the recommended values and the numbers had changed either due to the cows movement to the waiting section, or due to peoples activities.
Mikrokliima mõõtmistest selgus, et esineb kõrvalekaldeid soovituslikest väärtustest ja lüpsi kestel parameetrid muutuvad lehmade ootealale liikumise ja inimeste tegevuste tagajärjel.
The shoulder area has been felt as the most painful one (70%), and 35% of the operators have stated that this pain had lasted longer than two weeks.
Kõige rohkem vaeva tegi õlapiirkond (70%), mille puhul 35%-l lüpsjatest kestis see kuu jooksul kauem kui kaks nädalat.
The study was conducted in three large dairy farms equipped with rotary milking parlors having the milking staff of 31 operators.
Uuring viidi läbi kolmes lüpsikarusselliga farmis, kus töötas kokku 31 lüpsjat.
Work environment and energetic workload among rotary parlor operators
Lüpsja töökeskkond ja energeetiline koormatus lüpsikarusselliga farmis
Being in contact with cold water has been an essential problem for operators (55% - all the time, 35% - often), causing them getting wet throughout.
Probleemiks on kokkupuude külma veega (55% kogu aeg, 35% sageli), mille tõttu nad võivad saada märjaks.
It is noticable that the operator has to bend or tilt her/his body or neck constantly (60% - all the time, 30% - often).
Lüpsjate töö oli 100% seistes ja korduvliigutustega ning tähelepanuväärselt palju esineb keha või kaela kummardamist või kallutamist (60% kogu aeg, 30% sageli).
The first part contained the questions about possible operational hazards, and the second part included the questions about occurrances of musculoskeletal pains.
Ankeetküsimustik koosnes kahest osast: esimeses töökeskkonna ohutegureid iseloomustavad küsimused ja teises küsimused luu-lihaskonna valude esinemise kohta.
Five milking operators gave their permissions to save their pulse rate data to calculate their physical effort for work and energetic working load.
Viiel lüpsjal salvestati pulsiandmed töö raskusastme ja energeetilise koormatuse määramiseks.
The aim of the present paper is to find out possible operational hazards in work environment at rotary milking parlors, occurrence of musculoskeletal pains (MSD) felt by parlor operators and estimates of energetic working load by operators.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada karussellplatsi lüpsjate töökeskkonna ohutegurid, luu-lihaskonna valude esinemine ja töö raskusaste ning energeetiline koormatus.
The data collected reveal that the physical effort for work of rotary parlor operators can be estimated from easy to moderate.
See annab karussellplatsi lüpsjate töö raskusastmeks kerge kuni keskmiselt raske.
The soil samples were quite similar to those from northern Latvia (Kagainis, 2014).
Töö käigus analüüsitud metsapinnase proovid olid suhteliselt sarnase koostisega Põhja-Lätis uuritud metsapinnasega (Kagainis, 2014).
Most adults were determined to species (2471 specimens), the immature stages (1043 specimens) were only counted.
Enamik lestavalmikutest määrati liigini (2471 isendit), vastsete ja nümfide puhul (1043 isendit) määrati vaid nende arvukus.
Overall 71 species of oribatid mites were found in the samples, among them 38 species in fungi.
Kokku leiti proovidest 71 liiki lesti, neist seentest 38 liiki.
The mite communities of fungi with different ecologies (mycorrhizal, saprotrophic and bracket fungi) did not cluster together either.
Ka samadesse ökoloogilistesse rühmadesse (torikud, mükoriisaseened ja pinnase saprotroofid) ei klasterdunud kokku.
Berlese funnel was used to extract the mites and microscope slides were made to facilitate determination.
Lestad eraldati proovidest kasutades termoeklektorit, ning määramiseks valmistati mikroskoobipreparaadid.
The mites present on mushrooms were always numerously present also in the soil samples.
Seente viljakehadel esinevad lestaliigid olid alati arvukalt esindatud ka samast võetud pinnaseproovis.
Cluster analysis of the samples showed very little resemblance of conspecific samples, but greater resemblance of samples collected in one site.
Klasteranalüüsi andmetel ei sarnanenud samade seeneliikide lestakooslused omavahel, kuid sarnased olid sageli samast paigast kogutud seente lestad.
Thus the mite community on fungal fruiting bodies seems to be the result of random colonisation by species abundant in the growth environment.
Niisiis näib viljakehadel esinev lestade hulk olevat mittespetsiifiline, pigem juhusliku koloniseerimise tulemus keskkonnas arvukalt esinevate lestade poolt.
The diversity of oribatid mites in Basidiomycete sporocarps
Sarvlestade (Oribatida) mitmekesisus kandseente viljakehades
Several previous works have demonstrated their feeding on fungi, but the understanding of oribatid fungivory is as yet very incomplete.
Mitmes varasemas töös on näidatud seenteolulisust nende toidus, kuid konkreetsete liikide kohta on andmeid vähe.
The only exception wasthe family Damaeidae being not proportionally numerous on fungi as compared to the soil.
Aisaks erandiks olid sugukonna Damaeidae esindajad, keda esines seentel sagedamini kui nende osakaal pinnases oleks eeldanud.
Despite their importance, the ecology and feeding relationships of most species are still unclear.
Nende ökoloogia ja toitumissuhted on veel halvasti tuntud, hoolimata nende tähtsusest maismaa laguahelas.
They are numerous and diverse mainly in soil and litter layer and play a prominent role in terrestrial decomposition.
Sarvlestad (Oribatida) on oluline rühm väikesi ämblikulaadseid, kes on mitmekesised ja arvukadeelkõige pinnases ja varisekihis.
In the current work 177 basidomycete fruiting bodies were collected and analyzed.
Töö käigus analüüsiti läbi 177 seeneproovi, ja võrdluseks võetud 17 pinnaseproovi.
26 species new to Estonia were registered.
Töö käigus leiti ka 26 varem kirjanduse põhjal Eestist mitte teada olnud liiki.
), silver and downy birch (Betula pendula Roth.
), aru- ja sookask (Betula pendula Roth.
However, future research is necessary to judge whether the observed trends are persistent.
Edasiste uuringutega on vaja selgitada, kuivõrd püsivad ja millise suunaga on käesolevaks ajaks kirjeldatud arengutrendid.
Two major storms hit the areas in 2001 and 2002 respectively.
Häiringute näol on tegemist on 2001. ja 2002. aasta tugevate suvetormidega.
Factors affecting regeneration mortality probability varied considerably among regeneration species, microsites and inventory moments since disturbance.
Uuenduse suremust mõjutavad tegurid varieerusid suuresti sõltudes uuenduse liigist, mikroala omadustest ja vaatluse ajast.
Windstorm, among the main natural disturbance agents in central and northern Europe, is found to have controversial effects on the direction of forest succession.
Uurimistulemused tugevate tormide, mis on üheks olulisemaks häiringufaktoriks Põhja-Euroopa metsades, mõjust metsade suktsessioonilisele dünaamikale on küllaltki vastuolulised.
This thesis discusses availability and relevant conditions of microsites for tree regeneration development in storm-damaged areas at different successional stages.
Käesolevas uurimuses käsitletakse tormi poolt mõjutatud metsa mikroalade olemit ja tingimusi looduslikul uuenemisel häiringujärgse arengu eri etappides.
In contrast, more shade-tolerant species only showed impact of past competition on mortality at later stages since disturbance.
Varjutaluvatel liikidel hakkas konkurents suremust mõjutama alles koosluse arengu hilisemas faasis.
Differences in regeneration density between heavily and moderately damaged areas were not significant.
Uuenduse arvukus keskmise ja tugeva kahjustusastmega aladel ei olnud usaldatavalt erinev.
The focal species were Norway spruce (Picea abies (L.) Karst.
Töö keskendus järgmiste puuliikide uuendusele: harilik kuusk (Picea abies (L.) Karst.
Salvage logging of wind disturbed areas increases the share of shade-intolerant species.
Häiringujärgsete alade koristamine (sanitaarraie) suurendab valgusnõudlike liikide osakaalu.
Heterogeneity in microsite conditions is the result of variation in elevation, vegetation cover, surfacing bare mineral soil, litter and nutrients accumulation or runoff and substrate stability and penetrability.
Varieeruvus uuenduskohtade kõrguses maapinnast, taimkatte olemasolus, mulla mineraalse osa paljastumises ja surnud orgaanilise aine ja toitainete akumuleerumine või minemauhtumine ning idanemise ja kasvusubstraadi stabiilsus ja kättesaadavus taimejuurtele loovad mikroalade väga heterogeense mustri.
Regeneration was investigated in patches with different disturbance severities.
Uuendust uuriti erineva kahjustusastmega metsaosades.
Disturbance severity exerted significant effect on height and height growth of shade-intolerant species throughout the inventories.
Kahjustusastme tugevus avaldas suurt positiivset mõju valgusnõudlike liikide kõrguskasvule ja kõrgusele, puutaimede kõrguskasv oli negatiivses korrelatsioonis suremise tõenäosusega.
Throughout inventories in the two storm areas in Estonia, pits in heavily damaged areas were dominated by birch, pits in moderately damaged areas by black alder and the mounds in heavily and moderately damaged areas by rowan and Norway spruce, respectively.
Kahel tormikahjustatud alal läbi viidud kordusmõõtmised näitavad, et enamlevinud uuenduspuuliigid tugeva kahjustusastmega alade juureaukudes on aru- ja sookask , keskmise kahjustusastmega alade juureaukudes sanglepp ning juuremätastel vastavalt tugeva ja keskmise kahjustusastme korral harilik kuusk ja harilik pihlakas.
Storm severity explains part of the contradiction, but the composition and distribution of biotic and abiotic storm legacies may also play a role.
Oluline tegur, mis aitab selgitada erinevaid arengustsenaariume on tormi tugevus, samas mängivad suurt rolli tormi käigus tekkinud biootilised ja abiootilised häiringuelemendid, mida nimetatakse mikroaladeks.
Microsites and tree regeneration dynamics: prolonged storm effects in hemiboreal mixed forest
Tormikahjustuste käigus tekkinud mikroalade dünaamika ja häiringujärgne puurinde uuenemine hemiboreaalses segametsas
With time since disturbance, light incidence generally decreases while CWD gets more suitable as a germination substrate, which implies that timing of establishment and optimal growth conditions do not always match.
Tavaliselt valgustatus häiringu järgselt tekkiva uuenduse all väheneb, samas muutub lagunev puit taimedele soodsamaks idanemis- ja kasvupinnaseks.
Furthermore, post-disturbance regeneration performance is evaluated based on a series of field inventories in two mature spruce-broadleaf mixed forests on humid, eutrophic soils in Estonia.
Metsa uuenemise jälgimisel on kasutatud kordusmõõtmisi püsiproovialadel kahes erinevas Eesti piirkonnas küpsetes kuuse-lehtpuu segapuistutes.
Storm-related microsites consist of the pit and mound complexes caused by uplifted root-plates, and of coarse woody debris (CWD).
Mikroalad moodustuvad juureaukudest ja -mätastest, mis tekkivad tormi poolt ümberpaisatud puude juurestike üleskerkimisega pinnasest ning suurte puude lamapuidust.
and European rowan (Sorbus aucuparia L.).
ja harilik pihlakas (Sorbus aucuparia L.).
Regeneration species composition turned out most diverse in moderately damaged areas.
Kõige liigirikkam oli uuendus keskmise kahjustusastmega aladel.
The presence of storm-induced microsites is expected to increase long-term tree species diversity on the stand level, due to the species’ preferences.
Lamapuidu jätmine häiringualale ja harvendusraied häiringueelses metsas soosivad liikide uuendust vastavalt nende kohastumuslikele omadustele.
The roles of CWD can range from sun-blocking in the first years after germination, to protection from ungulate browsing in later stages.
Lamapuidu mõju võib olla erinev, vahetult pärast häiringut vähendab suur kogus langenud puid uuenevate taimede valgustatust ning hilisemalt kaitseb see puutaimi metsloomade eest.
Soil moisture explains occurrence and good performance of black alder in pits.
Sanglepa uuenemine ja hea kasv juureaukudes on põhjustatud paremate niiskustingimuste poolt.
Harvested sites were significantly most densely populated, with birch as the dominant species, whereas control areas hosted least regeneration.
Häiringujärgselt koristatud aladel oli uuendus kõige arvukam ja domineerisid aru- ja sookask.
Pre-disturbance management affects future species composition and stand structure.
See, milliselt majandati metsa häiringueelsel perioodil mõjutab häiringujärgse koosluse arengut.
The seedlings were planted into pots filled with soil collected from the plots and placed into a climatic chamber with controlled temperature, light and moisture conditions to grow for eight months (June 2012 to February 2013).
Taimed istutati proovialadelt kogutud muldadega täidetud pottidesse ja paigutati laboris kliimakappi kontrollitud temperatuuri-, valgus- ja niiskusrežiimile kasvama kaheksaks kuuks (juuni 2012 kuni veebruar 2013).
Higher than natural concentrations of heavy metals cause problems in environment, mainly having negative effects on living organisms.
Looduslikke kontsentratsioone ületavad raskmetallide sisaldused keskkonnas võivad põhjustada probleeme, eeskätt mõjuda kahjulikult elusorganismidele.
As the most hazardous heavy metals for the environment are considered lead (Pb), cadmium (Cd) and mercury (Hg).
Kõige ohtlikumateks raskmetallideks keskkonnas peetakse pliid (Pb), kaadmiumit (Cd) ja elavhõbedat (Hg).
The soils and seedlings were analysed before and after the experiment.
Muldi ja taimi analüüsiti nii enne kui pärast potikatset.
The evaluation of the results revealed that Cd tended to inhibit the growth of the plants, because the biomasses and water consumption were lower in the pots with Cd treatment in comparison no Cd treatment.
Tulemuste analüüsil ilmnes, et Cd võib pärssida taimede kasvu, kuna Cd töötlustega pottides olid taimede biomassid ja veetarbed väiksemad võrreldes mitte Cd töötlusega.
The highest Cd concentrations were found from the plant roots compared with stems, branches and needles.
Suurimad Cd kontsentratsioonid taime osades esinesid juurtes võrreldes okaste ning tüvede ja okstega.
The purpose of the present work was to analyse the mobility of cadmium (Cd) in soils of forests with Norway Spruce (Picea abies L.) majority and the phytoavailability in Norway Spruce seedlings to evaluate the vulnerability of forests with Norway Spruce majority to cadmium pollution.
Käesoleva töö eesmärgiks oli analüüsida kaadmiumi (Cd) liikuvust hariliku kuuse enamusega (Picea abies L.) metsade muldades ja fütosaadavust hariliku kuuse seemikutes hindamaks hariliku kuuse enamusega metsade ökosüsteemi haavatavust kaadmiumisaastele.
To fullfil the objective a pot experiment was implemented.
Püstitatud eesmärgi saavutamiseks viidi läbi potikatse.
The Cadmium Mobility and Phytoavailability in Soils of Forests with Norway Spruce (Picea abies L.) Majority
Kaadmiumi liikuvus ja fütosaadavus hariliku kuuse enamusega (Picea abies L.) metsade muldades
There is assumed, that the ecosystems of forests with Norway Spruce majority can be vulnerable to cadmium pollution.
Võib oletada, et hariliku kuuse enamusega metsa ökosüsteemid on kaadmiumisaastele haavatavad.
The experiment was set up as a complete block design, a comparison between three different plots where each plot had treatment groups with seedlings, without seedlings and with cadmium and without cadmium.
Katse oli üles seatud täisblokk-katseplaanis kolme prooviala muldade võrdlusena, kus pooltesse katsepottidesse istutati kuusetaimed ja pooli potte töödeldi kaadmiumiga.
On the basis of the experiment it is suggested that the Meeri soils can be the most vulnerable to cadmium pollution from the three soils in comparison.
Katse tulemuste alusel võivad Meeri mullad olla võrreldud kolme prooviala muldadest kõige enam kaadmiumisaastele haavatavamad.
The soils with higher organic matter and clay contents (Kärevere, Kaatermu) provided probably better binding sites for Cd than sand soil (Meeri).
Suurema orgaanilise aine ning savi sisaldusega (Kärevere, Kaatermu) muldades oli kaadmiumil tõenäoliselt nende mulla koostisosadega enam seostumisvõimalusi kui liivmullas (Meeri).
One possible explanation could be the lower content of organic matter in comparison to the other soils and the soil texture of sand.
Suurem liikuvus võis olla põhjustatud teiste muldadega võrreldes madalamast orgaanilise aine sisaldusest ja liivmulla lõimisest.
The highest phytoavailability of Cd was in the sandy soils of Meeri plot, followed by Kaatermu with sand-clay soil and Kärevere plot with clay-sand soil.
Kõige fütosaadavam oli Cd Meeri (liivmuld) mullast, järgnesid Kaatermu (liivsavimuld) ja Kärevere (saviliivmuld) mullad.
Also the highest Cd mobility (extractable in water and acetic acid) was detected in the soil of Meeri plot.
Samuti määrati Meeri muldades suurim Cd liikuvus, mõõdetuna vee ja äädikhappe ekstraktides.
For the experiment the soils of three forests with Norway Spruce majority were acquired: two from Tartu County and one from Ida-Viru County.
Katseks varuti kolme hariliku kuuse (P. abies) enamusega metsade mullad Tartumaalt (2) ja Ida-Virumaalt (1) ning toodi taimeaiast ette kasvatatud kaheaastased hariliku kuuse seemikud.