natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Differences between younger and older personnel, but also between Estonian and Russian employees concerning the recruitment and personnel selection became clear.
Selgusid ka noorema- ja vanemaealiste töötajate ning eesti- ja vene rahvuste erinevused personali värbamise ja valiku protsessis.
The subject matter of the thesis was relevant due to the need to analyze in more detail the recruitment and personnel selection process, since the employees in the company change frequently and the attrition rate is an actual and topical issue.
Uurimuse probleem tuli vajadusest lähemalt uurida personali värbamise ja valiku protsessi, kuna töötajad ettevõttes sageli vahetuvad ja tööjõu voolavuse probleem on aktuaalne.
Personnel recruitment and selection in the example of Lasita Maja Production AS
Personali värbamine ja valik Lasita Maja Production AS näitel
Changing the fixed-term employment contracts to permanent employment contracts should reduce the attrition rate in the company, since permanent employment contract gives the employees more security and guarantee for the future.
Muutus töölepingute tähtajatuks muutmisel kindlasti vähendab tööjõu voolavust ettevõttes, kuna tähtajatu töölepingu korral tekib töötajatel kindlustunne tuleviku ees.
Second part of this thesis studies the human resource policy, recruiting and selection process at Lasita Maja Production PLC and analyses results of the survey conducted among production workers of that company.
Töö teises osas käsitletakse ettevõtte Lasita Maja Production AS (edaspidi Lasita Maja) personalipoliitikat, värbamise ja valiku protsessi ettevõttes ning analüüsitakse tootmistööliste seas läbiviidud ankeetküsitluse vastuseid.
Methods used for this thesis were creating a questionnaire form and conducting the survey among production workers, with an additional interview with the management support / human resource manager.
Töö tarbeks on kasutatud meetodeid, milleks on ankeetküsitlus tootmistööliste seas ning intervjuu ettevõtte juhiabi-personalijuhiga.
The selection for the survey consisted only of the production workers of Lasita Maja Production PLC.
Valimi moodustasid ettevõtte tootmistöölised.
The topic of this thesis became evident when the author was working at Lasita Maja Production PLC as an intern and was observing the recruitment and personnel selection processes.
Uuritav probleem ilmnes autori viibimisega praktikal Lasita Majas ning värbamise ja valiku protsessi jälgimisega.
In that time land market value has changed and the valuation process has outdated.
Selle aja jooksul on maa turuväärtus muutunud ning hindamise läbiviimise protsess aegunud.
The main obstacle in Estonia is political unwillingness.
Samas peamiseks takistuseks on poliitiline tahtmatus.
AVMs have been researched extensively as case studies, aimed at identifying the best calibration method in particular area.
AVM-e on varasemalt palju uuritud juhtumuuringutena, mille eesmärgiks on olnud parima kalibreerimismeetodi väljaselgitamine teatud piirkonnas.
Contemporary approaches for mass valuation like automated valuation model (AVM) are being used worldwide.
Ülemaailmselt kasutatakse kaasaegseid lähenemisi turuväärtuse ajakohasena hoidmiseks nagu näiteks automatiseeritud hindamismudelid (AVM).
AVM users mentioned the same advantages and disadvantages, which implied that AVM is a suitable solution for Estonia aswell.
AVM-i rakendavad riigid tõid välja sarnased eelised ja puudused, millele tuginedes ilmnes, et AVM on sobiv lahendus ka Eestile.
The last time it was carried out was 18 years ago.
Masshindamine on protsess, mis Eestis on toimunud ebaregulaarselt ning viimati toimus see 18 aastat tagasi.
Mass appraisal has been studied before but these studies have not specifically included AVMs or the feedback about the current system.
Samuti on masshindamist üldiselt uuritud, ka riikideüleselt, kuid neis pole käsitletud konkreetselt AVM-i, kehtiva süsteemiga rahulolu ja tagasisidet.
Mass appraisal system’s development in Estonia based on neighboring countries
Maa korralise hindamise süsteemi edasiarendamine Eestis lähiriikide näitel
Therefore, in the future, it should be studied which calibration model is suitable for different areas in Estonia and the preparedness of local governments.
Seetõttu võiks Eesti kontekstis edaspidi uurida, millised kalibreerimismeetodid on sobilikud erinevates piirkondades.
The results showed that mass appraisal systems differ across countries and are designed based on the capabilities and needs of a country.
Töö empiirilises osas selgus, et olenemata olemasolevatest standarditest on masshindamise süsteemid omanäolised ning kohaldatud vastavalt riigi võimalustele ja vajadustele.
One of the advantages is the opportunity for regular land mass appraisal and the main disadvantage is the need for sufficient input data that Estonia does not have evenly across the whole country.
AVM-i peamiseks eeliseks Eesti jaoks on hindamise regulaarsuse võimalus ning puuduseks paljude tehinguandmete vajadus, mis Eestis on piirkonniti puudulik.
The aim of this master’s thesis is to determine computer- assisted mass appraisal (CAMA) and AVM’s suitability for Estonia based on the experience of neighboring countries.
Magistritöö eesmärgiks on maa korraliseks hindamiseks CAMA ja AVM-i sobivuse välja selgitamine Eestile lähiriikide näitel.
A questionnaire and three interviews were carried out among selected countries and Estonian real estate experts to fulfill the goal of the thesis.
Lisaks intervjueeriti kolme Eesti hindamiseksperti, et saada informatsiooni Eesti maa korralise hindamise kogemustest ning tulevikusuundadest.
Mass appraisal is moving towards using AVM even more.
Masshindamine liigub suunas, kus rakendatakse järjest enam AVM-i ning on alust arvata, et see tuleb kasutusele ka Eestis.
There are many different necessary information systems in Estonia to implement AVM.
Näiteks Eestis toetab AVM-i rakendamist erinevate vajalike infosüsteemide olemasolu (nt maakataster, kinnistusraamat, rahvastikuregister) ja nende koondatus MAKIS-esse.
Strawberry (Fragaria x ananassa) pollen forage by bumble bees (Bombus terrestris L.)
Aedmaasikas (Fragaria x ananassa) kimalaste (Bombus terrestris L.) õietolmu korjes
The objectives of this master`s thesis were to study how large is strawberry pollen amount in bee pollen harvest in Polli Aiandusuuringute Keskus and Rõhu Katsejaam 2012-2014; which competing food plants affect bumble bees pollen foraging in different blooming stages of strawberry and how does cross-pollination affect the strawberry fruit weight.
Magistritöö eesmärkideks oli Polli Aiandusuuringute Keskuses ja Rõhu Katsejaamas aastatel 2012-2014 läbiviidud katse põhjal välja uurida, milline on aedmaasika õietolmu osatähtsus kimalaste korjes kolme järjestikkuse aasta jooksul; selgitada missugused konkureerivad toidutaimed mõjutavad kimalaste õietolmukorjet aedmaasika õitsemisperioodi alguses, keskel ja lõpus ning analüüsida putuktolmlemise mõju aedmaasika viljade massile Aedmaasikate õietolmu koguti keskmiselt õitsemisperioodi lõikes 20,5 % ja enim tehti seda õitsemisperioodi keskpaigas (28 %), kui õisi oli kõige rohkem avanenud.
It can be assumed that by Estonian weather conditions the cultivar `Sonata` flowers are capable to produce good quality fruits with only wind pollination.
Võib järeldada, et Eesti ilmastikuoludes saavad aedmaasika sordi `Sonata` õied hakkama ka tuultolmlemisega.
Strawberry pollen collection was affected by competing food plants like: Lamium album, Lupinus polyphyllus, many species of Rosaceae.
Konkureerivatest taimedest mõjutasid aedmaasika õietolmu korjet enim valge iminõges Lamium album Linne), hulgalehine lupiin (Lupinus polyphyllus Lindl.)
The study suggests that bumble bees harvest enough strawberry pollen to be effective in pollination, but insect pollination does not ensure increased fruit weight.
Uurimuse põhjal võib väita, et kimalased külastavad aedmaasika õisi piisavalt, et olla tolmeldamises efektiivsed.
The results also demonstrated that there was no differences in the studied cultivar`Sonata` fruit weight in open or isolated areas.
Sordil `Sonata` ei ilmnenud statistiliselt olulist erinevust putukatele avatud ja isoleeritud katselappidelt korjatud viljade massis.
13 earthworm species have been found in Estonia so far.
Eestis on senini leitud 13 vihmaussiliiki.
On the average about 100 individuals are found per m2 in agricultural soils.
Keskmiselt leidub põllumuldades alla 100 isendi m2 kohta.
Dominant specie is Aporrectodea caliginosa, which may constitute 60− 95% of earthworm community in Estonia.
Dominantliigiks on harilik mullauss (Aporrectodea caliginosa), kes võib kogu vihmaussikooslustest moodustada 65− 95%.
Changes in earthworm community depending on farming management
Muutused vihmaussikooslustes sõltuvalt majandamisviisist
Higher organic matter content in soils affects earthworms positively, as well as adding organic fertilizers to the soil.
Rohke orgaanilise aine sisaldus mullas mõjutab vihmausse positiivselt ning samuti ka orgaaniliste väetiste lisamine mulda.
It was shown that the abundance of earthworms is influenced by a number of different factors.
Tulemuseks leiti, et vihmausside arvukus on mõjutatud väga paljude tegurite poolt.
A long period of drought mostly affects earthworm abundance negatively if there the soil moisture content is not sufficient.
Pikk põuaperiood suvel enamasti mõjutab vihmausside arvukust negatiivselt, kui mullas pole piisav niiskusevaru.
Natural factors that affect earthworms are soil texture, moisture content and temperature.
Looduslikest teguritest mõjutab vihmausside arvukust mulla lõimis, niiskuse sisaldus ja temperatuur.
The aim of research was to study how the soil properties, cultivation and management practices affects earthworms.
Töö eesmärgiks oli uurida kirjanduse põhjal, kuidas mõjutavad vihmausside arvukust erinevad mulla omadused, mullaharimistööd ning majandamisviisid.
In this thesis, the factors affecting the abundance of earthworms as important indicators of soil pollution were studied.
Käesolevas töös uuriti vihmausside arvukust mõjutavaid tegureid, kuna vihmaussid on olulised mulla saastatuse ja kurnatuse indikaatoriteks.
The use of herbicides does not have a significant effect on earthworm abundance.
Herbitsiidide kasutamise puhul ei leitud, et nende kasutamine osutaks erilist mõju.
However in hydromorphic soils the dominant species are those who prefer moister soils.
Liigne mulla niiskuse sisaldus pärsib vihmausside arengut ning ajutiselt liigniisketes muldades on domineerivamad liigid, kes eelistavad niiskemaid muldi.
Ploughing affects earthworm’s more than surface cultivation.
Harimisviisidest mõjutab vihmausside arvukust enim kündmine, vähem pindmine mullaharimine.
Excessive moisture content in soils decreases earthworm abundance.
On leitud, et saviliiv mullas on vihmausside arvukus kõrgem.
In Iran, Ecotourism and sustainable tourism does not get enough attention and because of that, the overall value of nature tourism is not good enough.
Iraanis ei saa ökoturism ja jätkusuutlik turism piisavalt tähelepanu ning seetõttu ei ole loodusturismi kvaliteet heas seisukorras.
Stage one was literature overview.
Esimene oli kirjanduse ülevaade.
Data for the research was collected through observations, map analyses, computer based simulations and information studies about the area.
Andmete kogumiseks viidi läbi vaatlusi, kaardianalüüse, arvutisimulatsioone ning infoanalüüse valitud ala kohta.
Hypothesis that has been stated is that quality of the Sustainable tourism can be improved by studying tourists’ needs along with the usage of space and elaborate solutions and conditions according to that.
Hüpoteesiks on, et säästvat turismi on võimalik muuta kvaliteetsemaks, kui analüüsida turistide vajadusi koos ressursside kasutusega ning kohandada lahendusi ja olukordi vastavalt tulemustele.
The aim of the thesis is to work out the design criteria that could increase the quality of Ecotourism.
Selle magistritöö eesmärk on töötada välja kriteeriumid, mille põhjal on võimalik tõsta ökoturismi kvaliteeti.
The methodology was divided into six stages.
Töö teostamine oli jagatud kuude faasi.
But yet, it can be said that design criteria can simplify the design process and help to focus on aspects that are important in providing a good ecotourism space.
Kokkuvõtvalt on võimalik väita, et disainiprotsessi on võimalik lihtsustada, kasutades selles magistritöös välja töötatud kujunduskriteeriume, ning lisaks aitavad need ka keskenduda elementidele, mis on olulised hea ökoturismi keskkonna rajamiseks.
Stage three was about analyzing the project site.
Kolmandasse jäi projektiala analüüs.
In phase two, the test site was analyzed according to the subjects from the literature that occurred to be important.
Teises faasis analüüsiti testala vastavalt teemadele, mis tõusid olulistena esile esimeses faasis.
The sixth phase was choosing and designing the smallest example of the area based on design criteria.
Viimases faasis valiti ning kujundati väiksemõõtmeline ala vastavalt disainikriteeriumitele.
In stage four, stages one and two and three were combined in order to work out the design criteria.
Neljandas faasis ühildati kõik eelnevad töö osad ja tulemuseks saadi disainikriteeriumid.
Phase five was a zoning map based on the design criteria.
Järgmises, viiendas faasis koostati tsoneerimiskaart, mis põhines eelnevalt välja töötatud tingimustel.
This thesis can be used as a guideline for real life projects of ecotourism.
Käesolevas teesis välja töötatud suunised sobivad reaalsetes olukordades kasutamiseks.
Wheat samples were collected in 2015 and 2016 from the long-term field experiment.
Töös analüüsiti nisuproove, mis koguti viljelusviiside võrdluskatselt aastatel 2015 ja 2016.
Even though the current study did not provide proof for the set hypothesis, it yielded a good study protocol to conduct the analysis on larger scale to properly assess the impact of the farming system on the starch granules.
Kuigi käesoleva töö tulemused seatud hüpoteesi ei toeta, on testitud protokolli abil võimalik analüüsida tärkliseterasid suuremas mahus, et anda kindlamat hinnangut viljelusviisi mõju kohta.
The impact of farming system on the wheat starch granule characteristics
Viljelusviiside mõju nisu tärkliseterade omadustele
The weather conditions had the biggest impact.
Peamiseks mõjutajaks uuritaval perioodil on kasvuaegne ilmastik.
The size distribution of starch granules was measured manually with the microscope and mechanically with the laserdiffraction particle size analyzer.
Tärkliseterad eraldati kahel erineval meetodil ning täkrliseterade suurused ja arvukused mõõdeti samuti kahel erineval meetodil, käsitsi mikroskoobiga ja laseriga.
Wheat is a staple food for humans.
Nisu katab olulise osa inimese toidulauast.
However, there was a clear correlation between diameter and number of starch granules.
Samuti leidub seos tärkliseterade läbimõõdu ja arvukuse vahel.
The farming system had no statistically significant impact on the starch granule size distribution.
Viljelusviis ei oma mõju tärkliseterade läbimõõdule ja arvukusele.
The quality of starch has impact on the quality of products made down the line.
Tärklis moodustab suurema osa nisu terisest ja tärklise kvaliteet mõjutab nisust saadava jahu kvaliteeti.
The second aim was to characterize the starch granules in each farming system and to find correlations between starch, farming system and quality criteria.
Töö eesmärkideks oli välja töötada protokoll tärkliseterade analüüsimiseks ning välja selgitada, kas viljelusviis ja väetusvariandid omavad mõju talinisu tärklise graanulite suurusele ja arvukusele ning kas tärkliseterade ja kvaliteedinäitajate vahel on olulisi seoseid.
Therefore, the aim of the current study was to analyze the starch granules in different farming systems.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks oli uurida mahe- ja tavasüsteemis kasvatatud talinisu tärklise omadusi.
The hypothesis was set that starch granules are smaller in the organic farming system.
Töö hüpotees oli, et viljelusviis ja lämmastikunorm mõjutab tärkliseterade suurust ja maheviljelusviisil kasvatatud nisul on tärkliseterade läbimõõt väiksem kui tavaviljelusviisil kasvatatud nisul.
If the size of wheat starch granule decreases, the amount of granules increases.
Mida rohkem (ja väiksema läbimõõduga) on tärkliseterad, seda suurem on nisu terise mahumass.
Higher yield gives less fine flour during first milling.
Suurema terasaagi puhul esimesel jahvatamisel saadav peenjahu kogus väiksem kui madalama terasaagi puhul.
Connecting green
Ühendav roheline
Dominance of the buildings will disappear.
Hoonete domineerimine kaob.
Residents are also provided with public places and new directions.
Samuti elaniketele pakutakse uued avaliku kohad ning uued liikumise suunad.
During the redevelopment traffic is partially locked, which in turn eliminates factors affecting the free movement for pedestrians.
Ümberplaneerimise käigus pannakse transpordiliiklus osaliselt kinni, mis omakorda likvideerib jälakäiate vaba liikumist mõjutavaid teisi tegureid.
The logical and simple communication between areas, the use of different vegetation and other architectural elements (platforms, benches, beds, stairs) and maintaining a single style when combined a result of this project will be equalization of the impact of buildings and outdoor space on the city view in the given territory.
Kombineerides loogilist ja lihtsat ühedust alade vahel, erineva taimestiku ja teiste arhitektuursete elementide (platvormid, pingid, klumbid, astmed) kasutamise ning ühtse stiili säilitamisega antud projekti tulemuseks on antud kohal linnapildile hoonete ja väliruumi mõju võrdsustamine.
Big difference in elevation between the sections is visually equalized to some extent by means of growing platforms in areas with low altitude and "tunnels" in areas with high altitude.
Alade suur kõrguse vahe on teatavl määral võrdsustatud kasvavate platvormide abil seal, kus kõrgus on väike ning tunnelite abil seal, kus kõrgus on suur.
The objective is the combination of individual green areas, imprisoned between the dominant buildings in a single green corridor for pedestrians and their pastime.
Antud projekt hõlmab haljasalasid, mis asuvad Kaubamaja ja Vanemuse teatri vahel ning pangahoone lähedal asuvat ala. Töö eesmärgiks on domeneerivate hoonete vahel asuvate üksikhaljasalade ühendamine ühtsesse rohelisesse koridorisse, mis on ettenähtud jälakäiatele ja nende ajaviibimisele.
The work showed similar results, as reflected in article of Jüri Laurson.
Töös jõuti sarnastele tulemustele, mida kajastas ka Jüri Laursoni oma artiklis.
Work could be continued with the rest of the tests to the standard EVS 720: 2015.
Tööd võiks jätkata ülejäänud katsetega tandardis EVS 720:2015.
Comparison of Installation Cables Available in Estonia
Eestis kasutatavate paigalduskaablite võrdlus
There are earlier studies about substandard cables, but there is a need to collect additional data on the quality of the currently available cables.
Standarditele mittevastavate kaablite kohta on tehtud varasemaid uurimusi, kuid on vaja koguda täiendavaid andmeid hetkel müügil olevate kaablite kvaliteedi kohta.
None of the cables under observation did fully comply with the standard.
Ükski uurimistöös vaatluse all olnud kaablitest ei vastanud täielikult standardile.
From various sources have reported that commercially available installation cables do not meet the standard.
Erinevatest allikatest on teatatud, et kaubanduses müüdavad paigalduskaablid ei vasta kehtestatud standardile.
The purpose of this research is to find out whether the selected cables in the study meet the applicable standard EVS 720: 2015.
Käesoleva uurimistöö eesmärk on välja selgitada, millistele Eestis kehtiva standardi EVS 720:2015 nõuetele vastavad uuringuks valitud kaheksa kaablit.
Insulation resistance was the only one of measured parameters that was sitisfied by all the cables.
Isolatsioonitakistus oli mõõdetud parameetritest ainus, mis kõikidel kaablitel oli nõuetele vastav.
Electrical resistance complied with the standard in two cables, and all cross-section areas, as well as the measurements of insulation thickness complied with the standard in one cable.
Elektritakistus oli standardile vastav kahel kaablil, kõik ristlõike pindalad vastasid standardile ühel kaablil ja kõik isolatsioonipaksused samuti ühel kaablil.
In this study there was measured electrical resistances of condoctor and insulating layer.
Töö käigus mõõdeti elektrilistest suurustest juhtide elektritakistused ja isolatsioonitakistused ning füüsilistest suurustest määrati ristlõike pindala ja isolatsioonikihi paksus.
Four uniform cables had an insulation thickness and a cable diameter that complied.
Pooltel kaablitest vastasid nõuetele nii mantli paksus kui ka kaabli läbimõõt.
Results were statistically analyzed and compared with control group.
Tulemusi analüüsiti statistiliselt ja võrreldi kontrollgrupiga.
Temperature in sauna was 50 to 60 °C and relative humidity 80 to 100 % and horses spent there approximately 42 minutes in two phases.
Sauna temperatuur oli uuringu käigus 50 kuni 60 °C ja suhteline niiskus 80 kuni 100 % ja hobune veetis seal keskmiselt 42 minutit kahefaasiliselt.
Some horse trainers take sport horses to sauna because it is believed to speed up post-training recovery.
Mõned hobusetreenerid viivad ka hobuseid sauna, sest arvatakse, et saunatamine kiirendaks hobuste trennist taastumist.
Sauna bathing within horses has not been studied before.
Hobuste saunas käimise tagajärgi pole varem uuritud.
Hematological and biochemical profiles would need further research.
Edasised uuringud hematoloogiliste ja biokeemiliste muutuste tuvastamiseks oleksid vajalikud.
A myotonometric device called MyotonPRO was used to measure 3 different muscles during and after sauna bathing.
Uuringus kasutati MyotonPRO nimelist seadet, millega mõõdeti saunas käimise käigus 3 erinevat lihast.
It was found that test group had lower tone and stiffness in longis thoracis compared with control group.
Testgrupi hobustel märgati väiksemat toonust ja jäikust longis thoracis lihases võrreldes kontrollgrupiga.
Effect of Finnish sauna to equine muscle tone based on MyotonPRO measurements
Saunatamise mõju hobuste lihastoonusele MyotonPRO mõõtetulemuste alusel
The aim of this study was to see whether sauna bathing has effects on horses’ muscle tone and stiffness.
Selle töö eesmärk oli uurida, kas saunatamisel on mõju hobuste lihastoonusele.
Sauna bathing caused tachycardia and tachypnoea in all test horses, but its meaning would need further research.
Saunas oleku ajal märgati kõikidel testhobustel tahhükardiat ning tahhüpnoet, mille tähendus vajaks edasist uurimist.
Sauna effect to muscle tone or stiffness was not detected during this study.
Uuringu käigus ei leitud saunatamise mõju lihastoonusele.
To find an answer to the research, a general overview was provided of coastal meadows, their distribution, importance and natural value, managing, restrictions and protection.
Uurimisvaldkonnale lahenduse leidmiseks anti üldine ülevaade rannaniitudest, nende levikust, tähtsusest ja loodusväärtustest, majandamisest, piirangutest ning kaitsest.
The results revealed that only 7.26% of all researched lodging companies and 9.37% of nature tourism companies mentioned coastal meadows on their websites or offered related products and services.
Tulemustest selgus, et uuritavatest majutusasutustest kõigest 7.26% ning loodusturismiettevõtetest 9.37% mainis oma kodulehel rannaniite või pakkus nendega seonduvaid tooteid ja teenuseid.
Finally, some suggestions and recommendations were provided for marketing and product development regarding coastal meadows.
Lõpuks toodi välja mõningad ettepanekud ja soovitused rannaniidupõhiseks turunduseks või tootearenduseks.
After this, 3 different surveys were conducted with the use of quantitative research with the use of online questionnaires.
Järgmisena viidi läbi 3 erinevat küsitlust, kus kasutati kvantitatiivset uuringustrateegiat ankeetküsitlust interneti teel.