natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research problem were the changes in the Estonian budget before and after accession to the European Union, as after European Union, as after joining the European Union, held in direct relation to the decisions of the European Union.
Uurimustöö probleemiks olid muutused Eesti Riigieelarves enne ja peale liitumist Euroopa Liiduga, kuna peale liitumist Euroopa Liiduga toimuvad otsused otseses seoses Euroopa Liiduga.
The aim of the study was to analyze the Estonian state budget changes before and after accession to the European Union.
Käesoleva töö eesmärk oli analüüsida Eesti Riigieelarves toimunud muutusi enne ja peale liitumist Euroopa Liiduga.
The work concluded that the changes were necessary.
Töös jõuti järeldusele, et muutused riigieelarvetes olid vajalikud ja põhjendatud.
The first task of the research was was to provide an overview of the nature and history of the Estonian state.
Esimene uurimisülesanne oli anda ülevaade Eesti Riigieelarve olemusest ja ajaloost.
Work actuality was that joining the European Union after Estonia's fiscal policy change.
Töö aktuaalsus seisnes selles, et Euroopa Liiduga liitumise järgselt muutus Eesti fiskaalpoliitika.
The third task of the research was to provide an overview of the Estonian State budget revenue and expenditure for the years 2009-2012.
Kolmas uurimisülesanne oli anda ülevaade Eesti Riigieelarve tuludest ja kuludest aastatel 2009 - 2012.
Another task of the research was to provide an overview of the Estonian state budget revenue and expenditure in 2000 - 2003rd.
Teine uurimisülesanne oli anda ülevaade Eesti Riigieelarve tuludest ja kuludest aastatel 2000 - 2003.
The answer to the first question is affirmative.
Vastus esimesele küsimusele on üldjuhul jaatav.
In the research two indicators have been selected and tested: the convergence index (CI) and the coefficient of convergence (CC).
Uurimistöö käigus valiti välja ja testiti kahte indikaatorit: konvergentsi indeks (CI) ja konvergentsi koefitsient (CC).
On the basis of the analysis of direct support it had been found that the single area payment convergence takes place, but it differs by direction and speed by Member States.
Otsetoetuste analüüsi põhjal leiti, et ühtse pindalatoetuste konvergents toimub, kuid on liikmesriikide vahel sageli erineva suuna ja kiirusega.
First, it had to be answered to the question whether the elaborated metrics are adequate enough to describe convergence processes and, secondly, to investigate the farmers’ main issue – the level and speed of convergence of direct support in old and new EU member states.
Esiteks, tuli leida vastus küsimusele kas väljatöötatud mõõdikud on piisavalt adekvaatsed ühtlustumisprotsesside kirjeldamiseks ning teiseks, uurida põllumajandustootjate jaoks hetkel ühte aktuaalsemat teemat – otsetoetuste ühtlustumise taset ja kiirust vanades ja uutes EL liikmesmaades.
There were two goals while model had been tested.
Mudeli testimisel peeti silmas kahte eesmärki.
Elaboration of covergency computing tool and testing on the field of direct support in EU member states 2005-2021
Arvutustööriista väljatöötamine ühtlustusprotsesside analüüsiks ja selle testimine otsetoetuste hindamisel Euroopa Liidu liikmesmaades aastatel 2005-2021
With the graphs it is possible to study changes of selected parameters, convergence or divergence of member states by country as well as with European Union recognized averages (EU15, EU12, and EU27) and visualize different assumptions and scenarios.
Viimaste abil on võimalik uurida valitud majaparameetrite muutusi, liikmesriikide ühtlustumist või lahknemist nii riigiti kui ka Euroopa Liidu tunnustatud keskmiste näitajatega (EL15; EL12; EL27) ning visualiseerida erinevaid prognoose ning stsenaariume.
The purpose of present BA thesis is to elaborate convergence computing tool for analyzing convergence of various economic parameters (prices, costs, supports etc.) and testing applicability of the model on the field of direct support in European Union member states within Common Agricultural Policy framework (2005-2021).
Käesolev bakalaureusetöö on koostatud eesmärgiga välja töötada universaalne mudel erinevate majandusparameetrite (hinnad, kulud toetused jne) konvergentsi analüüsiks ning testida mudeli rakendatavust Euroopa Liidu liikmesmaades ühtse põllumajanduspoliitika raamistikus kehtestatud otsetoetuste hindamisel aastatel 2005-2021.
The convergence assessment model has been prepared in the Excel environment and it is available together with the present BA thesis in the MOODLE environment.
Majandusparameetrite konvergentsi hindamise mudel on koostatud Exceli keskkonnas ning on koos käesoleva bakalaureusetööga kättesaadav MOODLE keskkonnas.
CI allows evaluating convergence or divergence of economic parameters presented by two countries.
CI võimaldab hinnata kahe riigi (ühenduse) vahelist majandusprotsesside konvergentsi või divergentsi.
The convergence indicators (CI and CC) and their metrics volatility, which is presented in graphs, are generated automatically by the model.
Mudel genereerib automaatselt konvergentsi iseloomustavad näitajad (CI ja CC) ja nende mõõdikute muutumist iseloomustavad visualiseeritud graafikud (töölehed „CI" ja „CC").
With the help of CC it is possible to decide whether economic parameters of two different countries converge or diverge.
CC väärtuse alusel saab otsustada uuritava ning referentsina kasutatava riigi majandusparameetrite ühtlustumise või lahknemise üle.
To run the model the acronyms of time series of mutually comparable economic parameters need to be selected using standard function LOOK-UP on the worksheet „NÄITAJAD".
Mudeli käivitamiseks valitakse Exceli standardfunktsiooni LOOK-UP vahendusel töölehel „NÄITAJAD" omavahel võrreldavate majandusparameetrite (toetused, hinnad, kulud, stsenaariumid jne) aegridade akronüümid.
The research objects was two 2-stories buildings in Tartu- Ladva 3 and Ladva 1.
Uuritavateks objektideks olid kaks kortermaja aadressidega Ladva 1 ja Ladva 3, Tartu.
The sound measurements results in Ladva 1 between apartments 13 and 17 was 57 dB, which was higher than the minimum value of standard.
Ladva 1 korterite nr 13 ja nr 17 vaheliseks õhumüra isolatsiooniindeksiks saadi mõõtmisel 57 dB, mis oli suurem kehtestatud normi minimaalsest väärtusest.
In same apartments the sound impact measurement results was 49 dB, which also was on limits.
Löögimüra isolatsiooniindeks samade korterite vahel oli 49 dB, mis on samuti normide piires.
First both buildings were internally and externally thermographed.
Lõputöö käigus termografeeriti mõlemad hooned nii seest kui väljast.
Results of thermography showed that in both buildings there were no risk of mold growth and condensation.
Termografeerimise tulemused näitasid, et hoonetes ei ole hallituse ega kondensaadi tekkimise ohtu.
The results of thermography were compared with the results of THERM software, where were modelled socket and ceiling details.
Termografeerimise tulemusi võrreldi temperatuurivälja tarkvara THERM tulemustega, kus modelleeriti nende kortermajade sokli-ja vahelaesõlmed.
The BlowerDoor test revealed that the buildings wall panels were airtight and no significant leaking was observed between the elements and the concrete connection details.
Rõhutestide katsetulemused näitasid, et hoone piirdetarindid olid õhupidavad ja olulisi lekkeid ei esinenud seinapaneelide omavahelistes ega ka elementide ja kivi- või betoonpinna ühenduskohtades.
Comparing THERM software and thermography pictures the results showed that wall panels were installed correctly and there were no big thermal bridges.
Temperatuuriväljade modelleerimiste ja termografeerimiste tulemuste võrdlus näitas, et seinapaneelide paigaldus on teostatud korrektselt ning külmasildasid ei esinenud.
Investigation of Building Physics Parameters of Timber Frame Wall Elements in Multistorey Buildings
Tasapinnaliste puitkarkasselementidega soojustatud kortermajade ehitusfüüsikaliste parameetrite uurimine
The aim of Master´s theses is to evaluate building physics parameters such as heat resistance, noise and air tightness on pre-fabricated timber elements using them to insulate multistory buildings.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida ja hinnata puitkarkasselementidega soojustatud kortermajade ehitusfüüsikalisi tunnuseid – sooja- õhu- ja mürapidavust.
Ladva 1 in apartment 13 were tested sound measurements.
Lisaks teostati kortermajas Ladva 1 müramõõtmised.
To evaluate air thighness, in Ladva 1 and Ladva 3 were taken positive and negative pressure test. Test was carried out in two apartments of both buildings.
Piirete õhupidavuse määramiseks sooritati ala-ja ülerõhutestid, mis teostati mõlema maja kahes korteris.
It is inherent to a post-truth era for people to make decisions on emotions, which often bring about irrational economic choices.
Tõejärgsus ajastule on omaseks otsuste langetamine emotsioonidel, mis toob endaga kaasa tihtipeale halvad majanduslikud otsused.
In the beginning of the study a hypothesis was raised: as the case evolves the parties get more polarized which can be explained through behavioral economy.
Töö alguses püstitati ka hüpotees: juhtumi arenedes toimub osapoolte polariseerumine, mida on võimalik seletada läbi käitumisökonoomika.
Furthermore, the study did not analyze, how people felt about different arguments.
Samuti ei anna käesolev töö pilti sellest, kuidas erinevad argumendid inimestele mõjusid.
Although it is early to come to a final conclusion about the case.
Lõpliku järelduseni jõudmiseks on tarvis juhtumit sügavamalt uurida.
To get to the conclusion, media coverage of eight different events during the case was studied and arguments raised in these articles, analyzed through behavioral economic prism.
Eesmärgi täitmiseks uuriti juhtumi jooksul kaheksat sündmust ümbritsevat meediakajastust ning analüüsiti allikatest leitud argumente, ning prooviti, lähtudes käitumisökonoomikast, argumentidele seletus anda.
Behavioral Economic Analysis of the Est-For Invest Biorefinery Case as a Posttruth Phenomenon
Tõejärgsuse ajastu ilmingu käitumisökonoomiline analüüs est-for invest puidurafineerimistehase juhtumi näitel
The main aim for this study is to find out if Est-For Invest biorefinery case can be called as post-truth.
Töö eesmärk on juhtumiuuringu käigus välja selgitada, kas Est-For Invest puidurafineerimistehase juhtumi puhul on tegemist tõejärgsus ajastu juhtumiga.
From analyzing the arguments, a conclusion was reached, that not enough evidence was found to call the case as post-truth.
Argumentide analüüsidest järeldus, et enamus argumente ei vasta tõejärgsuse kriteeriumidele ning antud tööst lähtudes, ei saa uuritud juhtumit pidada tõejärgsus ajastu juhtumiks.
Est-For Invest OÜ Biorefinery development project has been called by some as a post-truth case.
Est-For Invest OÜ arendatatud puiduraineerimistehase juhtumi puhul nimetati seda korduvalt, kui tõejärgsus ajastu juhtumit.
Also, the sample of events and articles that were analyzed, could also show biased results.
Lisaks võis valimiks võetud juhtumite põhjal tekkinud argumentide osakaal olla kallutatud.
The scale of this study was not wide enough as social media, public polls and comment sections were not included, which can influence the result enormously.
Tööst jäid välja rahvaküsitlused, sotsiaalmeedia käsitlemine ja kommentaariumid.
Age and growth of European eel (Anguilla anguilla) in Estonian lakes
Euroopa angerja (Anguilla anguilla) vanus ja kasv Eesti järvedes
The hypothesis of my thesis states that the growth rate of eel is similar in all inland waters of Estonia.
Hüpoteesiks seati olukord, kus angerja kasvukiirused oleks sarnased kõigis võrreldavates veekogudes.
In smaller waterbodies with mostly eutrophic and in three of them stratified waters, the eel was longer, had lower condition faktor, larger head, and had suffered under frequent outbreaks of diseases.
Leiti, et väiksemates järvedes olid angerjad enamasti pikemad, väiksema Fultoni tüsedusindeksiga, suurema peaga ja haigestusid kergemini, kui Võrtsjärves.
Depending on the year of capture the eel was aged as 17 or 18 years of age.
Ülemiste järve teada vanusega 17 ja 18 aastaste angerjate näitel hinnati vanust üle paari aasta võrra.
The stated hypothesis was not reliably proved, mostly due to a number of additional false annulus on most of the viewed otoliths.
Töös püstitatud hüpoteesi paikapidamist ei õnnestunud usaldusväärselt kontrollida, kuna enamuse väikejärvede puhul ei saanud arvukate lisaringide tõttu täpset vanust määrata.
General growth rate was very good – 6,7 cm per year, beeing higher than indicated by previous results obtained in 1998 (5,9 cm).
Saadud tulemuste põhjal kasvasid suures madalas järves angerjad keskmiselt 6,7 sentimeetrit aastas, mis oli parem varasemast „in toto" meetodiga saadud tulemusest.
The growth rate of eel averaged in those lakses as less than 3 cm per year.
Kusjuures leiti, et klaasangerjana asustatud põlvkonnad kasvasid keskmiselt 0,6 cm aastas kiiremini.
Since the year of 2002, an introduction of farmed eel into smaller lakes, like the lake Kaiavere, Vagula, Saadjärv and after the year of 2003 into lake Kuremaa began.
Järeldati, et väiksemates järvedes nagu Saadjärv, Kuremaa, Kaiavere ja Vagula järv, ladestuvad angerjal kiirekasvu perioodil aastaringidest eristatamatud stressiringid, mistõttu saadud tulemus pole adekvaatne.
To prove that I viewed more than 900 eel’s otoliths gathered in years 1999 to 2012 (twelve lakes) and treated by „burning and cracking" method.
Antud töös määrati rohkem kui 900 angerja vanus, kokku kaheteistkümnest siseveekogust, aastatest 1999-2012.
In my selection of lakes a lake similar to the eutrophic and evenly mixed lake Võrtsjärv – lake Ülemiste with the data on the date of realease of eel was represented.
Uuritud järvedest olid selged aastaringid ainsana Võrtsjärve angerjatel.
This research work can be continued in the future.
Antud uurimistööd on võimalik tulevikus jätkata.
Data analysis of land reform in the municipalities of Võnnu, Rõngu, Meeksi, Konguta, Alatskivi and Rannu
Maareformi andmete analüüs Võnnu, Rõngu, Meeksi, Konguta, Alatskivi ja Rannu vallas
The topic selection was elicited by the results of the articles written by the professors of the Estonian University of Life Sciences in the years 2009-2011.
Töö teema valiku on tinginud aastatel 2009‒2011 Eesti Maaülikooli õppejõudude koostatud artiklite tulemused.
The source data was supplied by the Land Board and the data was analyzed using mainly the quantitative method.
Töös kasutatud algandmed on väljastanud Maa-amet ning andmete analüüsiks on kasutatud peamiselt kvantitatiivset meetodit.
It should also interest those who have come into contact with the land reform or who are more deeply interested in the land reform and its results in Estonia.
Huvi peaks see töö pakkuma ka nendele, kes on ise kokku puutunud maareformiga või kes on huvitatud maareformi käigust Eestis ning nende tulemustest põhjalikumalt.
There are those who consider the land reform to be successful and those who think it failed.
On neid, kes peavad reformi edukaks, kui ka neid, kes arvavad, et reform on olnud ebaõnnestunud.
There are several opinions about the implementation and successfulness of the land reform.
Maareformi elluviimise ning edukuse kohta on mitmeid arvamusi.
The research paper helps acquire new knowledge before this given paper gives a better overview of the results of the land reform.
Töö aitab kaasa uue teadmise loomisele, sest käesoleva tööga antakse parem ülevaade maareformi tulemustest.
This paper will be beneficial to people whose line of work has to do with land administration questions and make decisions in this area.
Tööst saavad kasu need inimesed, kes puutuvad kokku maade administreerimise küsimustega ja peavad selles valdkonnas tegema otsuseid.
Six local governments, divided on the grounds of the speed of the implementation into two fast, two average and two slow local governments, were investigated.
Uuritud on vastavalt maarerormi teostamise kiiruse alusel reastatud kahte kiiret, kahte keskmist ja kahte aeglast omavalitsust.
For example it is possible to examine more local governments and confirm the connections found in this present research work.
Näiteks on võimalik suurendada uuritavate objektide arvu ning leida kinnitust käesolevas uurimuses toodud seostele.
The objective of this research work is to find connections between the actions of the land reform and the speed with which the land reform was implemented in the local governments that were viewed.
Uurimistöö eesmärk on leida seoseid maareformi tegevuste ja maareformi teostamise kiiruse vahel uuritavates omavalitsustes.
Blackfly (Simuliidae) diversity in Estonia
Kihulaste (Simuliidae) mitmekesisus Eestis
The author of this work conducted the study based on literature and databases, comparing Estonian blackfly fauna with neighbouring countries (Latvia, Lithuania, Sweden, Finland and Russia).
Töö autor viis läbi uuringu erinevate kirjandusallikate ja andmebaaside põhjal ning võrdles Eesti kihulaste liigirikkust naaberriikidega (Läti, Leedu, Rootsi, Soome ja Venemaa).
Comparing the results of this work with previous ones by Remm (1955, 1959) and Maavara (1956), 5 new species of blackflies are now reported in Estonia.
Võrreldes Remmi (1955, 1959) ja Maavara (1956) andmetega, on praeguseks teada Eestis 5 uut liiki kihulasi.
This study showed that there are 20 species of blackflies belonging to 2 genera and 9 subgenera in Estonia.
Töö tulemustes selgus, et Eestis on kokku 20 liiki kihulasi 2 perekonnast ja 9 alamperekonnast.
According to the analysis of neighbouring countries, the author of this work can assume that one third of blackfly species in Estonia have not been discovered yet and that Estonian diversity is generally similar to neighbouring countries, but there are a few species whose distribution ends in Estonia due to the geographical location.
Naaberalade fauna analüüsi tulemusel võib oletada, et vähemalt üks kolmandik liikidest on Eestis veel siiani sedastamata ja et kihulaste liigiline koosseis Eestis sarnaneb lähiriikide kooslustega, aga on liike, kelle jaoks on siin levikupiir.
Additionally, previously collected blackflies were identified in the laboratory for illustrations and morphological overview.
Lisaks tegeleti laboratoorselt eelnevalt püütud kihulaste valmikutega ning määrati neid, et koostada kihulaste morfoloogiline ülevaade ja illustreerida töö originaalfotodega.
Blackflies (Simuliidae) can cause serious economic problems and health issues as a nuisance to human as well as livestock, and as bloodsuckers and vectors of some pathogens.
Kihulased (Simuliidae) on suureks nuhtluseks nii inimestele kui loomadele põhjustades märkimisväärset majanduslikku kahju suurte parvede moodustamise, vere söömise ja haigustekitajate siirutamise kaudu.
The purpose of this study is to describe the currently known Estonian blackfly species and discuss species that are potentially present, create an Estonian language summary of blackfly morphology, anatomy and biology and create an identification key for the local subgenera.
Käesoleva töö eesmärkideks oli (1) koostada kaasaegne Eesti kihulaste nimestik ja diskuteerida siin potentsiaalselt levivaid kihulaste liike, (2) esitada eestikeelne põhjalik kirjeldus kihulaste morfoloogiast ja bioloogiast ning (3) luua eesti liikidel põhinev määramistabel.
In the future, blackflies should be collected in several consecutive years in different regions of Estonia to better understand the interactions between the distribution of Estonian blackfly species and possible pathogens.
Tuleks korraldada püüke üle kogu Eesti: erinevates piirkondades ning mitmel järjestikusel aastal, et koguda täiendavaid teadmisi, kas ja missuguseid haigustekitajaid kihulased Eestis levitada võivad ning millistel tingimustel võivad aset leida massilised rünnakud kariloomadele.
The author of this bachelor’s thesis finds that there is a need for a more thorough study.
Töö autor leiab, et tulevikus oleks kindlasti vaja põhjalikumalt uurida Eestis levivaid kihulaste liike.
Manure contains valuable nutrients and is therefore a good fertiliser for fields.
Sõnnik sisaldab väärtuslikke toitaineid ning on seega heaks väetiseks põllule.
In order to avoid possible water contamination caused by manure storage, and to increase the value of manure, it would be expedient to convert the manure, e.g. via separators and composters, and to use it for producing biogas.
Selleks, et vältida sõnniku ladustamisel põhjutatud võimalikku veereostust ja tõsta tema väärtust, on otstarbekas suunata sõnnik ümbertöötlusesse, näiteks separaatoritesse ja komposterisse ning võimalusel toota sellest biogaasi.
In order to process manure, it has to be delivered to conversion equipment.
Selleks, et sõnnikut käidelda, on see vaja toimetada ümbertöötlevatesse seadmetesse.
Manure management is one of the most essential processes in cattle breeding.
Sõnnikukäitlus on üks olulisemaid protsesse loomade pidamisel.
Improvement of the Manure Handling System Functioning-Reliability in the Lööla Cattle Farm of Väätsa Agro
Sõnnikukäitlussüsteemi toimimiskindluse parandamine Väätsa Agro Lööla veisefarmis
From this thesis, readers will learn what possible problems may arise in manure management in the event of less efficient equipment being chosen for a farm.
Antud lõputöö annab lugejale edasi, millised probleemid võivad sõnnikukäitluses tekkida, kui farmi valitakse vähem tõhusad seadmed.
In addition, various diagrams have been drawn up to clarify the operating principle of the equipment.
Lisatud on mõningad joonised, et seadmete tööpõhimõtet arusaadavamalt välja tuua.
The objective of this thesis was to study the existing manure management system and to solve bottlenecks therein so as to ensure smooth operation.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli tutvuda olemasoleva sõnnikukäitlussüsteemiga ja parendada kitsaskohad selles süsteemis, et see toimiks tõrgeteta.
In order to eliminate deficiencies, the malfunctioning equipment was studied and new equipment that would improve the operating reliability of manure management was proposed as the best solution.
Tõrgete likvideerimiseks uuriti kasutatud seadmeid, mis tõrkusid ning leiti parem lahendus uute seadmete näol, mis parendaks sõnnikukäitluse toimimiskindlust.
The author identified the bottlenecks by preparing a chart of manure management at Väätsa Agro Lõõla cattle farm and highlighting the problematic issues.
Kitsaskohtade väljaselgitamiseks tegi autor skeemi sõnnikukäitluse kohta Väätsa Agro Lõõla veisefarmis ning tõi välja probleemsed punktid.
The thesis also provides the author’s opinion on the best possible equipment to ensure improved operating reliability.
Välja on selgitatud ka parimad võimalikud seadmed autori silmis, mis tagaks parema toimimiskindluse.
In this work, seven different filters were studied.
Käesolevas töös uuriti seitset erinevat katsekeha.
Estonia has large groundwater resources, the general condition of which is good, but one of the main problems in using it as domestic water is the high iron content.
Eestis on suured põhjaveevarud, mille üldine seisund on hea, kuid olmeveena kasutamise üheks põhiprobleemiks on suur rauasisaldus.
Along with iron, groundwater often contains manganese, both of which are present in dissolved form in groundwater.
Koos rauaga esineb põhjavees sageli ka mangaan, mis esinevad mõlemad põhjavees lahustunud kujul.
Additional tests should be performed on the filters by increasing the volume of groundwater to be filtered and the amount of filter material in the filters.
Katsekehadega tuleks teha täiendavaid uuringuid, suurendades filtreeritava põhjavee ja katsekehades olevate filtermaterjalide kogust.
Filter F-3 also showed the most promising result in removing manganese from groundwater.
Samuti näitas katsekeha F-3 kõige lubavamat tulemust mangaani eemaldamises põhjaveest.
It was also wanted to find out whether the studied filter materials were able to remove iron and manganese from groundwater up to the limits established in Estonia.
Ühtlasi taheti ka välja selgitada, kas uuritavad filtermaterjalid on võimelised rauda ja mangaani põhjaveest eemaldama Eestis kehtestatud kvaliteedinõuetele joogivees.