natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It aims mainly to accelerate the formation of a managed forest to a more diverse and natural forests promoting natural development assosiated with stand structure and species diversity.
Järjest enam tõuseb maailma erinevates piirkondades päevakorda metsade looduslikkuse taastamine, mille põhiliseks eesmärgiks on kiirendada majandusmetsa kujunemist mitmekesisemaks ja looduslikumaks metsaks soodustades puistus puurinde ehituse ja liigilise mitmekesisusega seotud looduslikku arengut.
The most considerable changes are reduction of the complexity of size and age structure of stands, decreasing amount of deadwood and the absence of old trees.
Kaasaegne metsade majandamine on kaasa toonud olulisi ja paljude liikide elupaiku ohustavaid muutusi metsaökosüsteemides, millest märkimisväärsemad on puistute struktuuri ja vanuselise koosseisu lihtsustumine, surnud puidu koguse vähenemine ning vanade puude puudumine metsas.
Restoration treatments significantly affected regeneration and species richness of understory vegetation and beetles.
Looduslikkuse taastamisvõtted mõjutasid oluliselt alustaimestu ja mardikaliste liigirikkuse kasvu ning loodusliku uuenduse arvukust.
Species richness of understory vegetation increased the most in gaps.
Alustaimestu liigirikkust tõstis kõige enam häilu raiumine.
Restoration treatments were implemented in the context of LIFE-Nature project ‘‘Protection of priority forest habitat types in Estonia’’ on protected areas in Estonia.
Euroopa Liidu LIFE-Nature projekti „Protection of priority forest habitat types in Estonia" raames viidi Eesti kaitsealadel läbi erinevaid taastamisvõtteid, milleks olid häilu raiumine, häilu raiumine koos lamapuidu tekitamisega ja häilu raiumine koos okste ja varise ülepõletamisega.
Species richness of beetles increased the most in gaps and in gaps with added deadwood.
Mardikaliste liigirikkus tõusis kõige enam häilu ja lamapuiduga püsiproovitükkidel.
Therefore the consumption curve should not be too fl at.
Seega tarbimiskõver ei tohiks olla liiga lame.
The importance of renewable energy is growing.
Taastuvenergia tähtsus on kasvamas.
Errors in forecasting should be minimized.
Ennustamisel tekkivaid vigu tuleks minimaliseerida.
List of the tasks to be solved to achieve the aim were: 1.
Töö eesmärgi saavutamiseks olid ette nähtud järgmised tegevused: 1.
If the value is higher or lower, the renewable fraction decreases.
Kui väärtus on suurem või väiksem, siis taastuvenergia osa väheneb.
Nowadays PV-wind hybrid systems are used in two ways: autonomous and grid connected.
Tänapäeval kasutatakse tuule-päikese hübriidsüsteemi kahel viisil: autonoomselt ja võrku ühendatuna.
It is important, since by doing so energy dependence is decreased and therefore energy security is increased.
Samuti energia sõltuvus väheneb ning seega energia julgeolek suureneb.
The higher the wind park output power, the lower is MAPE, and vice versa.
Mida suurem on tuulepargi väljundvõimsus, seda väiksem tuleb MAPE (keskmine absoluutne protsentuaalne viga) ja vastupidi.
It is important for a gridconnected system to minimize energy from the grid and to have the highest share of renewable fraction possible, while having an optimal confi guration and not using other fuels.
On väga oluline võrku ühendatud süsteemis, et minimaalselt kasutatakse energiat võrgust ja saavutada niimoodi võimalikult suur taastuvenergia osakaal, samas saavutatakse optimaalne konfi guratsioon ja välditakse teiste kütuste kasutamist.
More and more wind parks, CHP-s and biogas stations are being erected and connected to the electrical grid.
Järjest enam tuuleparke, koostootmisjaamasid ja biogaasijaamasid ehitatakse ning ühendatakse elektrivõrku.
Wind generator output power is harder to forecast than for example heat power plant output.
Tuulegeneraatoritelt saadavat võimsust on palju raskem ennustada, kui näiteks soojuselektrijaama puhul.
The forecast error is estimated by three methods: Root Mean Square Error (RMSE), Mean Absolute Percentage Error (MAPE) and Mean Percentage Error (MPE).
Prognoosi viga hinnatakse peamiselt kolme meetodi abil: Ruutkeskmine viga (RMSE), keskmine absoluutne protsentuaalne viga (MAPE) ja keskmine protsentuaalne viga (MPE).
Different parts of the system and their sizes, also their production, are explored and analysed, so that the system would be optimal to the unit consumer.
Vaadeldud ja analüüsitud on süsteemi osade erinevaid suuruseid ning nende toodangumahtusid, et optimeerides neid kasutades ühiktarbijat.
Single wind park results are comparable with Estonian wind parks total.
Üksiku tuulepargi tulemused on suurusjärkudes võrreldavad kogu Eesti tuuleparkide tendentsidega.
Due to the stochastic nature of wind, the output of wind generators changes quickly, but the production and consumption in the energy system must be in balance.
Tuulegeneraatorite väljundvõimsus muutub tuule stohhastilise iseloomu tõttu kiirelt, aga energiasüsteemis peab tootmine ja tarbimine tasakaalus olema.
To reduce errors on forecasting, wind generators production chart peaks could be cut.
Ennustamisel tekkivate vigade vähendamiseks võiks tuulegeneraatori toodangu tippe lõigata.
Forecast errors were calculated and the results compared with wind parks in Estonia, Germany and Denmark.
Andmete põhjal on arvutatud ennustamise vead ning võrreldud neid kogu Eesti ning Saksamaa ja Taani tulemustega.
When batteries are added to the grid-connected wind-PV system, the renewable fraction is the highest at the standard deviation is δ = 0.25 ± 0.05 kW of the consumption curve.
Kui akud on lisatud võrku ühendatud tuule-päikese süsteemi, siis taastuvenergia osa on suurim standardhälbega δ = 0.25 ± 0.05 kW tootmiskõverast.
Wind data was also collected form Tiirikoja (EMHI), solar irradiation data was collected from Tõravere (EMHI) and annual electricity consumption data from an Estonian typical countryside dwelling (E. Jõgi).
Töö käigus on kogutud ka tuule andmeid Tiirikojast (EMHI), päikese kiirguse andmeid Tõraverest (EMHI) ning elektri tarbimise andmeid 56 tüüpilisest Eestimaa maakoha elamust (E. Jõgi).
Analysis of ways to balance power curves, using wind-solar hybrid systems (III, IV).
Analüüsida viise, et balansseerida toodangu kõveraid, kasutades tuule-päikese hübriid süsteemi (III, IV).
Analysis of different wind parks’ data, to fi nd ways to correct forecast errors (I, II).
Analüüsida erinevate tuuleparkide andmeid, et leida viise vähendada ennustamise vigu (I, II).
Of the range of different renewable resources, the proportion and growth of wind generated electricity is the highest.
Erinevatest taastuvenergia liikidest on kõige kiiremini kasvanud tuule osatähtsus ja toodetud energia hulk.
The aim of the research was to fi nd ways to balance wind generators’ output power.
Selle töö eesmärgiks oli leida viise tuulegeneraatorite väljundvõimsuste balansseerimiseks.
Wind generators with greater power must forecast their production and send information to TSO.
Suurema võimsusega tuulegeneraatorid peavad oma toodangut prognoosima ning seda võrgu operaatorile edastama.
Overview of wind data analysis methods (I, II).
Uurida tuuleandmete analüüsi meetodeid (I, II).
The forecast error increases as the wind park output power increases.
Ruutkeskmine viga (RMSE) suureneb tuulepargi väljundvõimsuse suurenemisega.
Possibilities for balancing wind generators´output power
Tuulikute väljundvõimsuste balansseerimise võimalusi
Data have been used in a system, where a wind generator, PV panel and battery are 54 added.
Andmeid on käsitletud süsteemis, kus on tuulegeneraator ja päikesepaneel ning lisatud on ka aku.
The actual production from wind generators and the forecasted energy are usually different and this energy must be obtained somewhere else, which means extra expense.
Tuulegeneraatorite poolt tegelikult toodetud ja ennustatud võimsuse puudujääk tuleb võrgu tasakaalus püsimiseks hankida kusagilt mujalt, mis toob kaasa lisakulutusi.
The biggest forecast errors could be observed when the wind park output power was in the range of 0.5–0.8.
Kõige rohkem ja kõige suuremad ennustamise vead on tuulepargi väljundvõimsuse vahemikus 0.5 – 0.8 pu (suhtelist ühikut).
To balance small wind generators, PV panels and batteries could be added to systems.
Väiksemate tuulegeneraatorite puhul võiks balansseerimiseks lisada neile päikesepaneeli ning aku.
the forecast error decreases as the production chart peaks are cut off. MAPE and MPE do not change signifi cantly.
Tuulepargi tootmisgraafi ku tippude lõikamisel ruutkeskmine viga väheneb, keskmine absoluutne protsentuaalne viga (MAPE) ja keskmine protsentuaalne viga (MPE) ei muutu väga palju.
For the study, qualitative method was used, which is based on the set goal and research tasks of data collection sources, text analysis and finding solutions.
Uurimuse koostamiseks kasutati kvalitatiivset meetodit, mis põhineb seatud eesmärgi ning uurimisülesannete täitmisel läbi allikatest kogutud andmete, tekstianalüüsil ja lahenduste leidmisel.
The daily life of nowadays people passes in a very fast pace and in modern consumer society the need for comfort is rising more and more.
Nüüdisaja inimeste igapäevaelu kulgeb väga kiirel tempol ning tänapäevases tarbimisühiskonnas tõuseb üha enam esile mugavus.
To solve this, it is proposed to wait for technologys, specifically drones, development or rebuild the most suitable unmanned aerial vehicle.
Selle lahendamiseks peab ootama tehnoloogia, täpsemalt droonide, arengut või ehitama tööks sobivaim mehitamata õhusõiduk ümber.
As an result of this master's thesis, it can be said, that at the campus of Estonian University of Life Sciences mail transportation by drone would currently operate with limitations and it wouldn't be yet entirely reliable, mainly because of the operating temperature and due to unconstant weather conditions.
Magistritöö tulemusena saab öelda, et Eesti Maaülikooli linnakus droonitranspordil põhineva siseposti korraldus toimiks antud hetkel piirangutega ning ei oleks täielikult veel usaldusväärne, seda põhiliselt just seadme töötemperatuuri ja ilmastiku tingimuste heitlikkuse tõttu.
Merchandise ordering through the internet, where the supply of goods takes place via courier or parcel terminal, has become increasingly popular.
Väga populaarseks on muutunud internetikaubandus, kus kauba tarne toimub kulleri või pakiautomaadi vahendusel.
When using a drone at the campus for post delivery, it would bring updates into the school system and it would certainly be a good publicity for Estonian University of Life Sciences.
Drooni kasutamine posti toimetamiseks ülikooli linnakus tooks koolisüsteemi sisse uuendusi ja kindlasti oleks see heaks reklaamiks Maaülikoolile.
With this kind of transporting solution the current post delivery system at the Estonian University of Life Sciences could get faster and more convenient.
Sellist lahendust kasutades oleks võimalik muuta praegune Eesti Maaülikooli linnakus toimiv postisüsteem kiiremaks ning mugavamaks.
Newest solution for parcel delivery is the usage of flying robots otherwise known as drones, which is still in development stage.
Uusimaks transpordilahenduseks on arengufaasis olev lendavate robotite ehk droonide kasutamine.
Prestudy of mail management based on drone transportation at the campus of Estonian University of Life Sciences
Eeluuring droonitranspordil põhineva siseposti korraldamisest Eesti Maaülikooli linnakus
The aim of this master´s thesis is to perform a prestudy of mail management based on drone transportation at the campus of Estonian University of Life Sciences.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on teostada droonitranspordil põhineva siseposti korralduse eeluuring Eesti Maaülikooli linnakus.
The Master thesis contains 30 pages, 17 figures, 14 references.
Lõputöö sisaldab 30 lehekülge, 17 tabelit, 14 kirjandusallikat.
The directives issued by the Rector of Estonian Academy of Agriculture and by the Rector of the Estonian Agricultural University were examined.
Arhiivis uuriti Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektori käskkirju ja Eesti Põllumajandusülikooli rektori käskkirju.
The data was gathered from preserved papers and also from archival materials.
Andmeid koguti nii füüsiliselt säilinud töödest kui arhiivi materjalidest.
The second part of the thesis is overview about meat technology evolving, curricula, acquiring degrees, meat technology lecturers and instruction how to use Access database.
Lõputöö teises osas on antud lühike ülevaade lihatehnoloogia eriala kujunemisest, õppekavadest, omandavatest kraadidest, lihatehnoloogia õppejõududest ning ära on toodud andmebaasi access kasutusjuhend.
Database of graduation works in meat technology of Estonian University of Life Sciences from 1965 to 2011
Aastatel 1965-2011 Eesti Maaülikoolis koostatud lihatehnoloogia eriala lõputööde andmebaas
The data were collected to Excel, which was transferred to the database in Access.
Andmed koguti exceli tabelisse, millest kanti üle andmebaasi access.
The Access was used because of its options available: attachments can be added, also it is simple to add and change information.
Accessi peamiselt sellepärast, et sinna saab lisada lõputöö juurde ka manuse, samuti on seal andmeid lihtne muuta ja lisada.
User guide is mainly for showing how to add an attachment and search information.
Kasutusjuhendis on peamiselt näidatud otsingute tegemist ning manuse lisamist.
The main objective of current thesis was to compile data into database and get an overview about the thesis in meat technology what were made from 1965 to 2011.
Lõputöö eesmärgiks on saada ülevaade aastatel 1965-2011 tehtud lõputöödest.
The data was found about 333 thesis of which 216 are still available.
Kokku leiti andmeid 333 lõputöö kohta.
In 2014, the wood industry provided 1 552 000 m3 for valorising but the need was for 2.31 M cubic metres.
2014 aastal oli puidutööstuse jäätmete potentsiaal edasiseks väärindamiseks 1 552 000 m3 , kuid vajadus 2,31 miljonit kuupmeetrit.
The sales of by-production helps the enterprises earn supplementary income 2 to 8% and most of respondents in wood induˇˇstry thought it was more profitable to sell by-production compared to valorising it themselves.
Kõrvaltoodangu müük aitab ettevõtetel teenida lisatulu 2 – 8% ning enamus töös küsitletud puidutööstustest pidas tulusamaks kõrvaltoodang edasi müüa kui seda ise väärindama hakata.
In 2014, the wood industry totalised 2,3 cubic meters of wood industry wastes, one third of which was directly used for heating.
Kokku tekkis 2014. aastal puidutööstustes jäätmeid 2,3 miljonit kuupmeetrit, millest kolmandik tarbiti otse kütteks.
The second biggest valoriser of wood wastes are pellet industries that consumed 27% of byproduction in Estonia.
Osakaalult suurim jäätmete väärindaja oli graanulitööstus, kes tarbis 27% Eestis tekkinud kõrvaltoodangust.
In addision, the wood industry byproduction sales possibilities have been reserached, as well as transport, further valorisation, focusing on pellet production and future prospects of wood wastes use and valorisation in Estonia.
Lisaks uuriti puidutööstuste kõrvaltoodangu realiseerimisvõimalusi, transporti, edasist väärindamist keskendudes graanulitootmisele ning puidujäätmete kasutuse ja väärindamise tulevikuperspektiive Eestis.
If previously, the pellet industries used mainly wood industry byproduction, they have started to use more firewood due to increase in production volumes last years.
Kui varemalt kasutas graanulitööstus tootmisel suuresti puidutööstuse kõrvaltoodangut, siis viimastel aastatel on suurenenud tootmismahtude kasvu tõttu märkimisväärselt küttepuu kasutamise osakaal.
The lack was compensated mainly by pulp-, firewood and logging residues.
Puudujäägi kompenseeris valdavalt paberi- ja küttepuu ning raiejäätmed.
Utilization of wood residues in Estonian mechanical wood industries – a case study
Eesti mehaanilise puidutööstuse jäätmete kasutuse analüüs
The objectives of the thesis are to establish the volumes of wood residues that are generated, demand and valorisation possibilities in Estonia.
Töö eesmärkideks oli välja selgitada puiduliste jäätmete tekkemahud, nõudlus ning väärindamisvõimalused Eestis.
This thesis is focusing on wood residues that are created in Estonian sawmill and planer industries, how these wastes are used and further valorised.
Käesolevas töös on uuritud Eesti sae- ja höövlitööstustes tekkinud puidujäätmeid, nende kasutust ning edasist väärindamist.
There are not enough wood wastes for valorising entities.
Kõigile väärindajatele puidutööstusjäätmeid ei jagu.
To sum up, the sawmill industry produces approximately 50% and planer industry 20 to 35% of by-production.
Tööks vajalikke andmeid koguti intervjuude ja küsimustike kaudu erinevate sae-, höövli-, plaadi- ning graanulitööstuse esindajatelt Kokkuvõtlikult võib öelda, et saetööstustes tekib ligikaudu 50% ning höövlitööstustes 20 – 35% kõrvaltoodangut.
Climate change effects on soil humus stock
Mulla huumusvaru muutuvates kliimatingimustes
Current climate change projections for Estonia outline the rise in the mean temperature and precipitation amounts as the most significant changes that are expected during the 21st century.
Käesolevad kliimaprognoosid eeldavad Eestis 21.sajandi jooksul suuri muutusi nii keskmise temperatuuri kui sademete hulga osas.
Both of these important changes will have a major impact on the soils and the agricultural production in the region.
Kliimamuutused võivad kaasa tuua suuri muutusi nii mulla huumusvarus kui põllumajanduslikus tootmises üldiselt.
The aim of this study was to analyse international academic literature on these subjects and to find out the most vulnerable soil types concerning the effects of climate change.
Töö eesmärk oli uurida kirjanduse põhjal, millised kliimamuutused toimuvad Eestis tulevikus ja kuidas kliimamuutused võivad mõjutada Eesti põllumuldi.
On the other hand, the new climatic conditions could potentially increase the humus stock in North-Estonia and therefore have a positive impact on agricultural production in the region.
Töö tulemusena selgus, et kliimamuutused võivad Eesti põllumuldadele mõjuda positiivselt eriti PõhjaEesti maakondades.
According to the results, the most affected soils in Estonia could be the sandy loams in South-Estonia.
Kliimamuutustest kõige ohustatumad mullad asuvad peamiselt Lõuna-Eestis.
As these changes are slow and take years or even decades, the author suggest new longterm experimental research on the most vulnerable soils in order to analyse the possible different outcomes in depth.
Antud töö tulemusena on edaspidi võimalik ja vajalik uurida täpsemalt kliimamuutuste mõju Eesti põllumuldadele.
Factors influencing economic decisions of South-Estonian private forest owners
Lõuna-Eesti erametsaomanike majandusotsuseid mõjutavad tegurid
As an research method the author used his survey, which relies on the topics in the theory part of the thesis.
Autor kasutas uurimismeetodina enda koostatud küsimustikku, mis toetub teoorias käsitletud teemadele.
The aim of this Bachelor thesis are South-Estonian private forest owners wishes and opportunities in managing their forests and the factors, that influence their economic decisions.
Käesoleva bakalaureusetöö uurimisteema on Lõuna-Eesti erametsaomanike soovid ja võimalused oma metsa majandamisel ning tegurid, mis nende majandusotsuseid mõjutavad.
Difficulties appear, when there are restrictions coming from the Forest Act and Nature Conservation Act, that needs to be strictly followed.
Raskusi valmistavad erametsaomanikele kõige enam looduskaitse- ja metsaseadusest tulenevad piirangud, millest tuleb kinni pidada.
Also, it is common to get heating and construction material from their own forests and use well-kept forest as an pension pillar, when retiring, to be financially better ensured.
Sama olulised olid ka metsast ehitus- ja küttematerjali varumine ja metsa pensionisambaks säilitamine.
From the survey it appeared, that aids have been helping private forest owners quite a lot in terms of offering possibilities to purchase machines and plants with a lower price.
Uuringust selgus, et saadud toetused on aidanud erametsaomanikel soetada soodsamalt metsamajanduses kasutatavaid seadmeid, istikuid kui ka pakkunud võimalust enda teadmiseid ja oskuseid arendada
The survey consists of questions, which help to get an overview of the factors, which influence private forest owners decisions while managing their forests, which are forest management targets, restrictions, paid subsidies and all the other factors to get to know, where might appear the biggest difficulties for them in their everyday lives.
Küsimused hõlmasid erametsaomanike metsamajandamiskava olemasolu, metsamajandamise eesmärke, piiranguid, mis nende tegevust mõjutavad, teostatud raieid, metsaühistutesse kuulumist ja erametsaomanikele pakutavaid toetuseid.
Larger forest owners are being more active in the management of the forests than the smaller ones.
Uuringust selgus, et erametsaomanike majandusotsuseid mõjutavateks teguriteks oli kõige enam nende metsamaa suurus – suuremaid metsamaid majandatakse aktiivsemalt, kui väiksemaid.
One of the benefits for private forest owners is the possibility to apply for different aids.
Erametsaomanike metsamajandamise toetamiseks on erinevaid toetuseid, mida on võimalik taotleda nii üksikisikuna kui ka metsaühistu liikmena.
Many of them plan to heritage forests to their children.
Lisaks mõjutab erametsaomanike majandamisotsuseid hingeline side metsaga ning soov metsa edasi järgnevatele põlvedele pärandada.
The results show that the most useful material to use for heat storaging is water due to the high thermal capacity and low cost.
Erinevate soojussalvestitena kasutatavate materjalide võrdluses osutub parimaks vesi tänu heale soojussalvestamisvõimele ja odavale hinnale.
Heat storage in heat energy supply of Viljandi town
Soojussalvesti Viljandi linna soojusenergia varustussüsteemis
Isolation of the tanks shows that the most optimal thickness of insulation is 15 cm.
Mahutite isolatsiooni ja soojuskadude arvutus näitab, et optimaalseima paksusega isolatsioon vähendab soojuskadusid 60% võrra.
In conclusion it can be said that the use of heat storage tanks in Viljandi is useful to raise the quality of heat supply and to make the work of heating plants more stabile and reliable.
Soojussalvestisse salvestunud soe vesi aitaks oluliselt kaasa Viljandi linna soojusvarustuse töö sujuvusele ja suurendaks katla töökindlust.
Overview is given about different materials and which of them is most useful, about heat storaging in tanks and heat insulation.
Edasiselt on uuritud soojuse salvestamist erinevate materjalidega ning soojussalvestis esinevad kadusid.
It will make operating the boiler more stabile and less regulating will be required.
Töös jäid puutumata probleemid korrosiooni lahendamiseks, samuti ei uuritud süsteemi juhtimiseks vajaliku automaatikat.
The first chapter of this thesis concentrates on the current state of Viljandis heat supply, different heating plants, pipelines and regulating towns heat supply.
Kokkuvõtteks võib öelda, et antud töös on esmalt tutvutud Viljandi linna soojusvarustuse hetkeolukorraga ning soojussalvesti vajalikkusega.
The aim of this thesis is to give an overview of energy supply in Viljandi town and how to improve it by using water tanks to storage heat.
Lisaks saab vett kasutada linna soojusvarustussüsteemis veel lisaveena lekete puhul.
Utilizing tritrophic interactions to develop sustainable plant protection strategies for oilseed rape
Tritroofiliste suhete rakendamine jätkusuutliku taimekaitse strateegia leidmiseks rapsile
Four species of parasitoid were found: Tersilochus heterocerus, Phradis morionellus, Diospilus capito and one unidentified species with low occurrence (<1%).
Leiti nelja liiki parasitoide: Tersilochus heterocerus, Phradis morionellus ja Diospilus capito ja üks vähearvukas määramata liik.
The feeding and oviposition preferences of M. aeneus and its parasitoids were studied on plants from the genus Brassica, Sinapis, Eruca, and Raphanus (Capparales: Brassicaceae).
Naeri-hiilamardika toitumis- ja munemiseelistusi uuriti seitsmel ristõielisel taimeliigil perekondadest kapsasrohi (Brassica), sinep (Sinapis), võõrkapsas (Eruca) ja rõigas (Raphanus) (Capparales: Brassicaceae).