natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After comparing the electricity usage by the heat pump and how much electricity the roof would generate, author then found out, that during the heating period, the roof would be able to power the heat pump in October, February, March, April and May.
Katusepaneelidest saadava elektrienergia ning soojuspumba elektrienergia tarbimise võrdlemisel sai autor teada, et kütteperioodil on katusepaneelidest saadud energiaga võimalik õhk-vesi soojuspumpa hoone soojusvajaduse rahuldamiseks käitada oktoobris, veebruaris, märtsis, aprillis ning mais.
After choosing the heat pump, author then had to find out how much electricity would the selected heat pump use in order to meet the heat demand of the building during the heating period.
Peale sobiva soojuspumba valimist, arvutas autor kui palju elektrienergiat tarbib pump, et rahuldada hoone soojusvajadust kütteperioodil.
The data was obtained from the Tartu Physics Building weather station.
Andmed saadi Tartu Füüsikahoone ilmajaamast.
Case Study of Cost-Benefit Analysis of Building Heating by Air-Water Heat Pump and PV Panels
Hoone kütteks õhk-vesi soojuspumba ja päikese PV katusepaneelide kasutamise tasuvusanalüüs
The cost-benefit analysis showed, that it’s possible to save 249,5 € during the heating period, using the electricity gained from the roof.
Tasuvusanalüüsist selgus, et õhk-vesi soojuspumba käitamisel katusepaneelidest saadava energiaga on võimalik kütteperioodil säästa 249,5 €.
The roof would not be able to supply enough during November, December and January, when the electricity usage by the heat pump is at its highest.
Paneelidest saadud elektrienergiaga pole võimalik täielikult ära katta õhk-vesi soojuspumba poolt tarbitavat elektrienergia hulka novembris, detsembris ning jaanuaris, kus elektritarbimine on tegelikult suurim.
Next, the author had to choose the solar roof tiles and a suitable air-water heat pump to heat the building.
Seejärel valis autor hoone katusele elektrienergiat tootvad katusepaneelid ning sobiva õhk-vesi soojuspumba, millega hoonet kütta.
The aim of this bachelor thesis was to find out whether or not it is able to use a BIPV roof to power an air-water heat pump during the heating period and what would be the payback period of the roof.
Käesoleva töö eesmärgiks on välja selgitada, millisel määral on võimalik katusepaneelidest saadud elektrienergiaga käitada kütteperioodil õhk-vesi soojuspumpa ning milline oleks sellest tulenev paneelide tasuvusaeg.
To find out the predicted production of this system during the heating period, the author used PVGIS database.
Järgmisena määrati PVGIS andmebaasi abil paneelide ennustatav tootlikkus kütteperioodil.
The payback period of the panels would therefore be 35 years.
Jagades selle summa süsteemi kogumaksumusega, sai autor teada, et katusepaneelid tasuksid end ära alles 35 aasta pärast.
Less important were transportation and noise, which is likely to remain the same.
Vähem tähtsateks peeti transpordikoormust ja müra taset, mis jääb tõenäoliselt samale tasemele.
Scenario 2 was not a feasible project, because all of the profitability indicators and cash flows turned out negative.
Stsenaarium 2 ei olnud otstarbekas projekt, sest kõik tasuvusnäitajad ja rahavood kujunesid negatiivseteks.
Nevertheless, there are still only a few companies who are able to produce biogas and can compete in the energy market.
Sellele vaatamata leidub siiski veel vähe ettevõtteid, kes toodaksid biogaasi ja suudaksid biogaasist toodetud energiaga konkureerida ka energiaturul.
Social aspects that affect people's satisfaction with the local establishment of a biogas plant the most, were an unpleasant odor and the possible reduction in the heat price.
Sotsiaalseteks aspektideks, mis mõjutavad kõige enam kohalike inimeste rahulolu biogaasijaama rajamise suhtes, olid ebameeldiv lõhn ja võimalik sooja hinna vähenemine.
Analyzing the correlation the author found that changes in the social aspects (noise, heat price, transportation and air pollution) are not connected with the residents' attitudes related to the construction of a biogas plant.
Korrelatsioonimaatriksi analüüsimisel leiti, et sotsiaalsete aspektide (müra, sooja hind ehk jäätmete kasutamine, transpordikoormus ja õhusaaste) muutumine ei ole seotud elanike hoiaku kujunemisega biogaasijaama rajamise suhtes.
Although the biogas field investigations are studied seriously in Estonia, still awareness should be constructed for potential undertakers in terms of their potential to produce biogas, also in cooperation with a local business or a service provider, in order to minimize costs and to find a suitable technique.
Kuigi biogaasi valdkonna uurimisega tegeletakse Eestis tõsiselt, tuleks siiski veel rohkem teadvustada potentsiaalseid ettevõtjad nende võimalustest biogaasi tootmiseks ja seda koostöös mõne kohaliku ettevõtte või operaatorfirmaga, et minimeerida kulusid ja leida sobiv tehnika.
While assessing the obstacles to the sustainability of the biogas production it became evident, that the process may be delayed by the energy market opening in 2013, which leads to the increased price of electricity for industrial consumers and households.
Takistuste hindamisel selgus, et jätkusuutlikku biogaasi tootmisprotsessi võib pidurdada energiaturu avanemine aastal 2013, mille tulemusel kallineb elektri hind nii tööstustarbijatele kui ka kodumajapidamistele.
Several extensive researches have been conducted about the production of biogas in Estonia all of which confirmed the potential of biogas energy production from the agricultural wastes, which generally occurs in sufficient quantity in Estonian agriculture.
Biogaasi tootmise valdkonnas on Eestis läbi viidud mitmeid väga põhjalikke uuringuid, mis kõik annavad kinnitust biogaasist toodetava energia potentsiaalile just põllumajandusettevõttes tekkivatest jääkidest, mida Eesti põllumajanduses tekib üldjuhul piisavas koguses.
The cost benefit analysis of the investment showed that the production of biogas on the example of OÜ Aravete Biogaas is feasible and has potential.
Investeeringu tasuvusanalüüsist selgus, et biogaasi tootmine Aravete Biogaas OÜ näitel on otstarbekas ja omab potentsiaali.
The research work showed that the economic aspects, which provide the opportunity for biogas production in a specific farm, were the existence of the necessary inputs and state's financial assistance in form of subsidies.
Uurimustöös selgus, et majanduslikeks aspektideks, mis kindlustavad biogaasi tootmise võimaluse konkreetses põllumajandusettevõttes, on vajalike sisendite olemasolu ning riigipoolne finantsiline abi dotatsioonide näol.
A socio-economic aspects of biogas production in the context of green economy on the example of OÜ Aravete Biogaas
Biogaasi tootmise sotsiaal-majanduslikud aspektid rohelise majanduse kontekstis OÜ Aravete Biogaas näitel
To clarify social aspects of the region, it is important that local people would be involved in the conduct of new investments in biogas plants, which ultimately increases the popularity of the area and corporations listed there.
Oluline on, et uute biogaasijaamade investeeringute läbiviimisel oleks kaasatud ka kohalikud elanikud, mis lõppkokkuvõttes tõstab piirkonna ja seal asuvate ettevõtete mainet.
Questionnaire survey conducted in the local area revealed that the vast majority of people are aware of the biogas plant and have a positive attitude towards the construction of the station.
Kohalikus piirkonnas läbi viidud ankeetküsitluse analüüsil statistikaprogrammis SPSS selgus, et valdav osa inimestest on teadlikud kodukohta rajatavast biogaasijaamast ja on jaama rajamise suhtes positiivselt häälestatud.
The elimination of subsidies may also prove to be an obstacle, which leads to the outcome, that a biogas plant is not economically viable for the future operations.
Samuti võib takistuseks osutuda dotatsioonide kaotamine, mille tulemusel ei ole biogaasijaama edasine opereerimine majanduslikult tasuv ning mille tulemusel ületavad ettevõtte kulud oluliselt tulusid.
This is mainly caused by their way of life - studying or working elsewhere in the county.
Kasutades !2-testi, selgus, et jaama rajamisest mitteteadlikke inimesi esines enam just noorte seas, mis on tingitud eelkõige nende liikuvamast eluviisist – mujal maakonnas õppimist või töötamisest.
This should be done by involving more experts in the field of business advisers or by conducting a study, which would include all operating companies and potential businesses.
Selleks tuleks kaasata rohkem valdkonna eksperte ettevõtetele nõustajateks või teisalt tuleks läbi viia uuring, mille tulemusel kajastuksid kõik Eestis tegutsevad ja potentsiaalsed ettevõtted biogaasi tootmiseks, et suurendada omavahelist koostööd jaama opereerimisel.
Research work can be considered as important as the investment project evaluation includes a detailed case study of OÜ Aravete Biogaas.
Uurimustööd võib pidada oluliseks, sest sisaldab investeeringuprojekti hindamist detailselt ja kriitiliselt OÜ Aravete Biogaas näitel, millest saavad eeskuju võtta teised ettevõtted ja huvilised edaspidiste sotsiaal-majanduslike analüüside läbiviimiseks.
The aim of this MA thesis is to find out the socio-economic aspects of biogas production in the context of green economy, by analyzing the socio-economic aspects on the example of OÜ Aravete Biogaas.
Käesoleva uurimustöö koostamine omab autori arvates tähtsust nii Eesti kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil biogaasijaama sotsiaal-majanduslike aspektide analüüsimisel, sisaldades seeläbi kohalike elanike arvamust biogaasijaama rajamisest.
To promote the development of biogas production in the area the author reached the conclusion that it should be ensured that agricultural businesses are able to practice biogas production, and for this the support systems should be seriously reviewed and analyzed.
Selleks, et praegust Eesti energiatootmise sõltuvust põlevkivist vähendada, tuleks kindlasti tagada põllumajandusettevõtetele võimalus tegeleda biogaasi tootmisega, mis praegusel hetkel jääb pigem suurte esialgsete investeeringukulude taha seisma.
Because human society has grown, energy use, greenhouse gas emission and also the wish to be more energy efficient have increased steadily, therefore the possibility how to save our environment is more and more under discussion.
Biogaasi tootmise populariseerimine rohelise majanduse kontekstis suureneb nii Eestis kui ka teistes riikides iga aastaga ja sellest tulenevalt on üha enam hakatud Eesti tasandil rääkima biogaasi tootmisest kui uuest alternatiivsest võimalusest energia tootmisel.
The analysis of the socio-economic aspects of the investment predicted what will be the economic efficiency of Aravete biogas plant.
Selleks, et kinnitada biogaasi tootmise potentsiaalikust ja olulisust põllumajandusettevõttes, sooritati sotsiaal-majanduslike aspektide analüüs konkreetse piirkonna ja ettevõtte näitel, mille tulemusel selgus, kas biogaasijaama rajamine on majanduslikult otstarbekas või mitte.
Various biogas plants have been addressed in the feasibility studies for biogas production and economic aspects of the presumed socially driven, but the opinion of the local people has not been involved but rather estimated opinions of the authors themselves have been used.
Uurimustöö täitis oma eesmärgi, milleks oli selgitada biogaasijaama rajamise majanduslik tasuvus Aravetele, kaasates jaama rajamise hinnangu andmisesse kohalikud elanikud.
Biogas production in the context of green economy is aided by the fact that in recent years people have increasingly begun to promote the use of renewable energy sources to cover the costs of energy needed for life which are also foreseen by the European Union directive (2009/28/EC) of renewable energy sources by promoting the use of energy.
Biogaasijaamast pärinev soojusenergia hakkab kaugküttesüsteemi kaudu soojendama sellega ühendatud tarbijaid ja selle tulemusel on planeeritud müüa soe tarbijale 20% odavamalt, kui see siiani inimestele kättesaadav on olnud.
Nowadays we need energy everywhere - in various production processes, in many parts of the households, transportation, etc. More and more there is discussion about the possibility to save energy and new ways to make it affordable and environment friendly so that the damage caused to the environment by the production and consumption would be minimal.
2. Aasta pärast biogaasijaama töötamist tuleks kohalike elanike seas läbi viia uus küsitlus sotsiaalsete aspektide muutuste kohta, et selgitada välja, kuidas on muutunud inimeste arvates sotsiaalsed aspektid (transpordikoormus, müratase, lõhn ja sooja hind) tegelikult ning samuti selgitada välja võimalikud tekkinud murekohad.
Seven different test series were prepared, where there were five test pieces in each, meaning 35 pieces in total.
Valmistati seitse erinevat katseseeriat, kus igas seerias oli viis katsekeha ehk kokku 35 tükki.
Also, the fire resistance of the material has been slightly examined and therefore it is not recommended to use it in the constructions where fire resistance requirement is very important.
Sealhulgas on vähe uuritud materjali tulepüsivust ja seega ei ole soovitatud seda kasutada konstruktsioonides, kus tulepüsivuse nõue on tähtis.
Since glass fibre polymer bars are relatively new in comparison with steel reinforcements, there are very few standards and regulations for engineering these constructions.
Kuna polümeerkiudsarrused võrreldes terassarrustega on suhteliselt uus materjal, siis sellest konstruktsioonide projekteerimiseks leidub vähe standardeid ja eeskirju.
Instead of these, polymer fibre bars are used in the concrete constructions that have contact with aggressive environment, different chlorides and acids.
Terassarruse asemel kasutatakse polümeerkiudsarruseid betoonkonstruktsioonides, mis puutuvad kokku agressiivse keskkonna, erinevate kloriidide ja hapetega.
Reinforced concrete is a widely used material in the world but the problem with the steel used for reinforcement lies in its corrosion.
Raudbetoon on maailmas laialt levinud materjal, kuid armeerimiseks kasutatava terase puuduseks on selle korrodeerumine.
Glass fibre polymer bars Armastek AKC 6, -8 and -10 were applied for reinforcement and the concrete with the compressive strength class of C35/45 were used for production of specimens.
Katsekehade valmistamiseks kasutati armeeringuna klaasplastsarrust Armastek AKC 6, -8 ja -10 ning betooni survetugevusklassiga C35/45.
The specimens fractured mainly in two ways – in the middle due to bending moment or beside the support due to shear forces.
Katsekehad purunesid põhiliselt kahel viisil – painde mõjul keskelt või põikjõu tõttu toe kohalt.
Test results showed that the fire increases sufficiently the deflection of the beams, it also attains the allowable deflection at lower force.
Katsetulemused näitasid, et tulekahju suurendab oluliselt talade läbipainet, saavutades lubatud väärtuse väiksema koormuse juures.
It is necessary to investigate this material according to valid standard for fire resistance test.
Antud materjali täiendav katsetamine ja uurimine vastavalt kehtivatele tulepüsivuse standarditele on vajalik.
While observing the specimens after fire test, it occurred that the first cracks that had initiated in the fire test developed until its fracture in flexural test.
Kõigi katsekehade kuumutamisjärgsel vaatlusel selgus, et tekkinud olid esialgsed praod, mis hiljem paindekatsel arenesid kuni katsekeha purunemiseni.
The series varied in the diameter of the used bars and in the thickness of the concrete protective layer.
Seeriad erinesid kasutatava sarruse läbimõõdu ja valitud betooni kaitsekihi paksuse poolest.
The aim of this master’s thesis is to compare the deflection and flexural strength of the post fire concrete beams reinforced with glass fibre polymer bars and the unheated test pieces.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on võrrelda klaasplastsarrustega armeeritud talade tulekahjujärgsete ja kuumutamata katsekehade läbipainet ning paindetõmbetugevust.
Four-point flexural tensile test with the test machine ЗИМ П-125 was carried out to find the flexural strength of the beams.
Talade paindetõmbetugevuse määramiseks sooritati nelja punkti paindetõmbekatse katsemasinaga „ЗИМ П-125", mille käigus fikseeriti jõu ja läbipainde väärtused kuni kolme millimeetrini ning lubatud piiril.
However, the flexural strength was equal compared to corresponding values of unheated beams.
Kuid samas oli paindetõmbetugevus purunemisel võrdväärne kuumutamata talade paindetõmbetugevusega.
Investigation of flexural strength of post fire concrete beams reinforced with glass fibre polymer bars
Klaasplastsarrusega betoontalade paindetõmbetugevuse tulekahjujärgne uurimine
The specimens were heated with the propane torch in field conditions.
Katsekehade kuumutamiseks kasutati propaanipõletit ja katseid viidi läbi välitingimustes.
Following this we consider of higher importance the following activities.
Öeldust lähtudes peetakse oluliseks järgmisi tegevusi.
Investigation and usage of renewable energy sources : third conference proceedings : [2001 : Tartu]
Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : kolmanda konverentsi kogumik : [2001 : Tartu]
MORE ATTENTION ON THE USE OF RENEWABLE ENERGY SOURCES IN ESTONIA.
ROHKEM TÄHELEPANU TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE KASUTAMISELE EESTIS.
There were numerous experts from Estonia, Finland, Germany and the EU Energy and Transportation Directorate General in Brussels.
Sellest võttis osa arvukalt asjatundjaid Eestist, Soomest, Saksamaalt ning Euroopa Liidu Energia ja Transpordi Peadirektoraadist Brüsselist.
The third conference on investigation and usage of renewable energy sources took place in the hall of the Estonian Agricultural University in Tartu on November 1, 2001.
Kolmas taastuvate energiaallikate uurimisele ja kasutamisele pühendatud konverents toimus 1. novembril 2001. a Tartus Eesti Põllumajandusülikooli aulas.
We hope that the presentations printed in the given book provide new information, create thoughts and help to find better solutions for wider usage of renewable energy sources also in Estonia.
Loodame, et käesolevas raamatus esitatavad konverentsi ettekanded annavad uut informatsiooni selle valdkonna rõõmude ja murede kohta, tekitavad uusi mõtteid ning aitavad kaasa paremate lahenduste leidmisele taastuvate energiaallikate ulatuslikumal kasutamisel ka Eestis.
For achieving this aim a lot has been done or being done already, but the implementation of the plan requires national coordination.
Selle eesmärgi saavutmiseks on juba palju tehtud või teoksil.
This way the wise use of renewable energy sources supports the economic development of the society.
Siis aitab taastuvate energiaallikate otstarbekas kasutamine kõige paremini kaasa ühiskonna majanduslikule arengule.
• Compilation of a new long term Estonian energy development plan which follows the principles of sustainable development and considers the use of oilshale, several biomass, wind, solar power, hydro power and waste for electricity and heat production as a united system.
• Uue, säästva arengu põhimõtetega kooskõlas oleva Eesti energeetika pikaajalise arengukava koostamine, mis käsitleb põlevkivi, mitmesuguse biomassi, tuule, päikese, veejõu ja jäätmete kasutamist elektri- ning soojusenergia tootmiseks tervikliku süsteemina.
To sum up the discussions of the conference one may state that despite the improving the situation of the renewable energy source use there is still a long way to go. Firstly with amending the legislation, educating new people and financing research works.
Konverentsil toimunud aruteludest koorus välja arusaam, et kuigi taastuvate energiaallikate kasutamise olukord meil paraneb, on ees palju tööd, sh seadusandluse täiustamise, kaadri ettevalmistamise ja teaduslik-tehniliste uuringute finantseerimise alal.
• Wider ownership of the systems using renewable energy sources, as renewable energy sources are either growing in the countryside or connected with real estate (including wind blowing over a field, forest or water, and solar energy), therefore it would be reasonable if the equipment is partly owned by locals, local administration or the state.
Kuivõrd taastuvad ressursid kas kasvavad maal või on seotud maaomandiga (sh ka üle põllu, metsa või vee puhuv tuul või sinna langev päikesekiirgus), siis tuleb pidada mõistlikuks ka seda, et neid kasutavad seadmed kuuluvad olulisel määral kohalikele elanikele, omavalitsustele ja riigile.
• Greater share of Estonian industry in production of energy devices (including great MW-class wind turbines) for domestic and foreign markets.
• Eesti tööstuse parem rakendamine seadmete (sh suurte megavatt-klassi tuulikute) valmistamiseks taastuvate energiaallikate ulatuslikuks kasutamiseks nii kodumaisel kui ka kiiresti areneval rahvusvahelisel turul.
The widespread use of the renewable energy sources is our only possible way into the future, and Estonia has very good natural conditions for satisfying our energy needs.
Eestil on selleks head looduslikud eeldused mahus, mis põhimõtteliselt rahuldab meie energiatarbe.
• Building new energy devices (great wind turbines and compatible heat and electricity production units) nearby consumers, which increases the stability of energy supply and decreases the transfer costs of energy suppliers, as both the renewable energy sources and consumers are sparsely spread.
See suurendab energiavarustuse stabiilsust ja vähendab energiakandjate transpordi kulusid, sest nii taastuvad energiaallikad kui ka tarbijad on hajutatud.
The sample included 641 agricultural enterprises.
Valimi moodustasid 641 taimekasvatusettevõtet.
The study is divided into two parts—the first or the theoretical part gives an overview of productivity, efficiency and the DEA method (Data Envelopment Analysis).
Uurimistöö on jagatud kahte ossa, esimeses ehk teoreetilises osas antakse ülevaade tootlikkusest, efektiivsusest ning DEA meetodist ehk andmeraja analüüsist.
Producers with up to 100 ha of land had the average efficiency score of 0.913 and producers with more than 300 ha had the score of 0.868.
Kuni 100 ha suurustel tootjatel oli aastatel 2007–2011 keskmise efektiivsuse skoor 0,913 ning üle 300 ha suurustel tootjatel oli tehnilise efektiivsuse skoor 0,868.
The agricultural producers were divided into four groups based on the size of land (ha), where the smallest group consisted of producers with up to 100 ha of land and the largest with more than 300 ha.
Taimekasvatustootjad jagati maa (ha) alusel nelja suurusgruppi, kus kõige väiksema suurusgrupi moodustasid kuni 100 ha suurused tootjad ning kõige suurema suurusgrupi üle 300 ha suurused tootjad.
Input-oriented approach was used during the evaluation of technical efficiency and for this purpose the author used the statistical data processing language R Benchmarking pack version 2.14.1.
Tehnilise efektiivsuse hindamisel kasutati sisendile orienteeritud lähenemist ning selleks kasutati statistiliste andmetöötluse R programm versioon 2.14.1 Benchmarking paketti.
The study results showed that the most efficient crop farms in 2007–2011 were the smallest and the largest ones.
Uurimistöö tulemustest selgus, et taimekasvatustootjatest olid aastatel 2007–2011 efektiivseimad kõige väiksemad ning kõige suuremad tootjad.
Technical Efficiency of Field Crop Farms from 2007 to 2011
Taimekasvatustootmistüübi ettevõtete tehniline efektiivsus aastatel 2007-2011
The empirical part of the thesis analyses and evaluates technical efficiency of enterprise types involved in crop production during 2007–2011 based on the data of the FADN database.
Töö empiirilises osas analüüsitakse ning hinnatakse FADN andmebaasi andmete alusel taimekasvatustootmistüübi ettevõtete tehnilist efektiivsust aastatel 2007–2011.
The author used Tobit regression model in analysing the factors influencing technical efficiency.
Tehnilist efektiivsust mõjutavate tegurite analüüsimisel kasutati Tobit regressiooni.
The purpose of this Master’s thesis is to evaluate the technical efficiency of Estonian enterprise types involved in crop production during 2007–2011; the data analysis is based on the production input used in the enterprises and produced output.
Käesolevas magistritöös on hinnatud Eesti teravilja ja õlikultuuridele spetsialiseerunud tootjate tehnilist efektiivsust ning neid mõjutavaid tegureid aastatel 2007–2011.