natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, in both countries the objects and subjects of the ownership and land reform are physical person and corporate body, including the state.
Mõlemas riigis on omandi- ja maareformi objektideks ja subjektideks füüsilised ja juriidilised isikud, sinna hulka kuulub ka riik.
The research revealed that because of differences between Estonia and Belarus these countries have also chosen different approach to ownership- and land reform.
Uurimustöö käigus selgus, et Eesti ja Valgevene riikide erinevuste tõttu on antud riikides valitud erinevad lähenemisviisid omandi- ja maareformi läbiviimiseks.
The ownership and land reform of the countries being compared is similar in following aspects: in both states it is primarily aimed at creating preconditions for the transition to the market economy, ensuring the business ownership and land regulation and changing the form of ownership.
Mõlema riigi omandi- ja maareformi sarnasuseks on see, et nad on eelkõige suunatud eelduste loomiseks turumajandusele üleminekuks, ettevõtluse tagamisele, omandi- ja maasuhete reguleerimisele ja muutmisele ning omandivormi muutmisele.
The goal of this research is to compare ownership and land reform in Estonia and Belarus, to find answers to the questions set in the introduction and compose a comparable table of ownership- and land reform of these countries.
Uurimustöö eesmärgiks on võrrelda Eesti ja Valgevene omandi- ja maareformi, leida vastused sissejuhatuses püstitatud küsimustele ning koostada selle põhjal kahe riigi omandi- ja maareformi võrdlev tabel.
Estonian and Belarus ownership and land reform comparison
Valgevene ja Eesti omandi- ja maareformi võrdlus
In this research, the ownership- and land reform of Belarus and Estonia has been explored and compared with each other.
Antud töös on uuritud Valgevene ja Eesti omandi- ja maareformi ning võrreldud neid omavahel.
Due to differences in the approach, the outcome of the reforms in the countries that have been compared was also different.
Erineva lähenemise tõttu on võrreldavates riikides ka omandi- ja maareformi tulemus erinev.
While we have very few English and Estonia literature of ownership- and land reform in Belarus, this paper focuses on studying ownership and land reform in Belarus and Estonia and brings out the fundamental differences.
Kuna Valgevene omandi- ja maareformist on väga vähe eesti- ja inglisekeelset teaduskirjandust, keskendub käesolev töö selle uurimisele ning toob välja Eesti ja Valgevene omandi- ja maareformi põhimõttelised erinevused.
In order to achieve this, the legislative and literary sources of Estonia and Belarus, which are related to ownership- and land reform, have been studied,.
Selleks on uuritud nii Eesti kui ka Valgevene kirjandust ja õigusallikaid, mis on seotud omandi- ja maareformiga.
In Estonia, the unlawfully expropriated property is returned to the victims of repressions.
Eesti omandi- ja maareform käsitleb peamiselt õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist ja kompenseerimist.
Ownership and land reform in Estonia is mainly aimed at returning and compensating the unlawfully expropriated property, while Belarusian ownership reform is primarily aimed at transforming enterprises into public ones and land reform is primarily aimed at agriculture.
Valgevenes on omandireform suunatud peamiselt ettevõtete ümberkujundamisele avalikeks ettevõteteks ja maareform põllumajandusele.
In Belarus, the state distributes lands free of charge or for a fee.
Eestis tagastatakse õigusvastaselt võõrandatud vara, eelkõige represeerinutele, Valgevenes aga väljastatakse maad riigipoolt, kas tasu eest või tasuta.
From this it follows that the currently used heating system efficiency is low.
Seega hetkel kasutuses oleva küttelahenduse kasutegur ei ole kõrge.
Improving the Energy Supply of Küti-Uuetoa Farm
Küti- Uuetoa talu energiavarustuse parendamine
With electricity and firewood,the estimated power is 50,5 MWh/a.
Hoonesse antav energiahulk puitkütuse on kütteperioodi jooksul arvutuslikult 45,5 MWh.
It is recommended to choose devices with optimized efficiency to provides the building´s heating demand.
Töö edasiseks arengusuunaks võiks olla päikeseenergia kasutamise võimaluste ning otstarbekuse uurimine hoone soojusvarustuses.
The research has identified the heat egress and revenues of Küti Uuetoa residential building.
Kuivõrd uurimistöö eesmärk oli Küti- Uuetoa talu elamule välja selgitada küttesüsteemi võimsus, tulid töö käigus ilmsiks hoone tarindite soojustehnilised kitsaskohad.
The heating capacity should be at least 14 kW to guarantee constant room temperatureand hot water.
Sellisel juhul ei tohik katelseadme võimsus olema alla 14 kW.
Building insulation limitations were identified.
Kuid siin ei ole arvestatud elektrienergia osakaalu.
The heat egress and revenue gap of the building is 35.2 MWh / a which must be covered by the heating system.
Kütteperioodil on käsitletava eluhoone arvutuslikud soojakulud 42,18 MWh.
Keywords: Heat egress, energy performance of building, calorific balance, room microclimate, natural ventilation, heat energy.
Kütteseadmete välja vahetamise ja efektiivsema küterežiimi kasutamise läbi oleks võimalik kokku hoida nii aega, elektrienergiat, kui ka küttepuid.
Based on results it is possible to design a new heating system to a building in question.
Küttesüsteemi valikul on mõistlik lähtuda töös leitud soovituslikust küttevõimsusest.
The building’s thermal and technical parameters had not been studied previously.
Hoonetele seatud energiatõhususe normid ei jää eeldatavasti praegusele tasemele.
The quality-based distribution of the products should be altered so the classification of the products could be more precise.
Toodete kvaliteedipõhist jaotust tuleks muuta, mille tulemusena muutuks toodete klassifitseerimine täpsemaks.
The company should also emphasize the main occupations that creates the largest share of the revenue.
Ettevõte peaks ka suuremat rõhku panema põhitegevustele, mis loob ettevõttele suurema osa tulust.
AS Aru Grupp should apply the theory of constraints and total quality management.
AS Aru Grupp peaks oma ettevõttes rakendama piirangute teooriat ja terviklikku kvaliteedijuhtimist.
Also the company should consider buying the less produced and costly products instead of producing them.
Lisaks peaks ettevõte kaaluma kulukamate ja vähem toodetavate detailide sisseostmist.
To conduct the thesis necessary databases were acquired from AS Aru Grupp and several interviews were carried out with the companys employees.
Antud töö läbiviimiseks hangiti vastavad andmebaasid AS Aru Grupist ja viidi läbi mitmeid intervjuusid ettevõtte töötajatega.
Analysis of AS Aru Grupp component factory and possibilities for improving
AS Aru Grupi komponenditehase analüüs ja töö parendamise võimalused
Mainly this thesis concentrates on the analysis of the data acquired from AS Aru Grupp.
Peamiselt keskendub see töö andmete analüüsimisele.
The aim of the thesis is to analyse the work of the component factory of AS Aru Grupp and to make suggestions to improve the work and manufacturing of the details.
Antud magistritöö eesmärgiks on analüüsida AS Aru Grupi liimpuidust komponentide osakonna tööd ja sellest lähtuvalt pakkuda võimalusi selle parendamiseks.
This queen mates just once in her life with 12 males on average.
Ema paaritub reeglina vaid kord elus paaritumislennu ajal, kus teda viljastab keskmiselt 12 isast.
Sperm management in honey bees: Counting sperm on honey bee eggs to measure queen fertility
Sperma kasutus meemesilastel: Spermatosoidide loendus viljastatud munarakkudel ema viljakuse mõõtmiseks
The results showed that young queens use more sperm when fertilizing an egg than older queens (amounts being 7-9 sperm in 1-4 months old and 1-2 in 7-28 months old queens).
Kasutatud spermatosoidide mediaaniks 1-3 kuu vanuselistes emades on 7-9 spermatosoidi muna kohta, langedes järsult 4 spermatosoidini nelja kuulistes emades ning taandudes juba 7-kuulistes emades 1-2 spermatosoidini muna kohta, püsides sellisel tasemel ka vanimates emades, kelle sperma kasutust antud uuringus mõõdeti (28 kuud).
The main technique used in both projects, was a method developed to directly visualize sperm present on freshly laid eggs using a fluorescent dye and microscope.
Käesoleva töö esmaseks eesmärgiks oli kohandada ning praktikasse panna uuringu põhimeetod spermatosoidide visualiseerimiseks värskelt munetud munadel meemesilastes.
All of these factors seem to affect sperm use, but queen age seems to be the most important determinant.
Selgus, et suurimaks sperma kasutuse mõjuteguriks on emade vanus.
In the first project 22 naturally mated queens of different ages were examined.
Uurimisobjektideks olid 22 erivanuselist ema, kelle sperma kasutust varieeruvatel aegadel aasta jooksul mõõdeti.
The central aim of the current thesis is to investigate sperm use patterns in honey bee queens and the possible factors influencing it: queen’s age, sperm viability and sperm number in the spermatheca.
Viimaks testiti kolme põhifaktori mõju sperma kasutusele munaraku viljastamisel (ema vanus, spermatosoidide arv ning elujõulisus spermapaunas) küsides, milline mõõdetud faktoritest omab suurimat mõju sperma kasutusele.
To compare the effects of aforementioned factors two projects were conducted.
Saadud andmed on analüüsitud statistilisi meetmeid kasutades.
The sperm is then stored in her spermatheca and used for egg fertilization throughout a queen’s life.
Spermapaun on organ, kus hoiustatakse elujõulist spermat ema paaritumise ning muna viljastamise vaehpealsel ajaetapil.
The results also showed that in general younger queens have higher sperm viability in their spermatheca and also the total number of sperm is higher.
Teiseks, väidetakse antud uurimistöös, et sperma kasutus on erinev erinevate sperma koguste juures spermapaunas, kus spermatosoidide arv munaraku viljastamiseks suureneb spermatosoidide arvu kõrgenemisega spermapaunas.
In the second project two groups of virgin queens were artificially inseminated with different volumes of semen.
Teises uuringus kasutati lõpptulemusena 15 kunstlikult viljastatud ema, kus kaheksa ema viljastati kunstlikult 12 μl vastselt enne viljastamist kogutud sperma kogusega ning seitse 3 μl sperma kogusega.
Furthermore, with actual numbers on sperm use it gives the beekeepers a better insight to the factors that influence queen fertility and which might be of importance for managing hives.
Antud tulemused ei ole kasulikud mitte ainult mesilasbioloogia paremaks arusaamiseks vaid ka mesinikele, kellel üheks olulisemaks faktoriks mesilate tugevuse tagamisel on efektiivne, viljakas emamesilane.
The results of this thesis benefit the overall basic understanding of the honeybee biology and therefore social insects in general.
Esiteks omavad tulemused suurt rolli mesilaste reproduktiivsussüsteemide mõistmisel arengubioloogia vallas, aidates vastata küsimustele eri organite funktsioonide koha pealt seoses sperma kasutusega emas.
To fulfill the aim of the thesis, different books and articles, codes, standards and laws were investigated.
Eesmärgi saavutamiseks vaadeldi antud teemal kirjutatud raamatuid ja artikleid, uuriti kehtivaid norme, standardeid ja seadusandlust.
Also, it was found out that the standardization has not improved the quality of the service.
Lisaks selgus, et standardiseerimise tulemusena ei ole maakleriteenuse kvaliteet oluliselt tõusnud.
Real estate brokerage standardization and the educational requirements on brokers, influence on the service quality
Kinnisvaramaaklerite teenuse standardiseerimine ning maakleritele esitatavad haridusnõuded, mõju teenuse kvaliteedile
37% of the brokers, to whom the questionnaire was sent to, participated in the survey.
Küsitlusele vastas 37% üldkogumist.
The questionnaire was sent out to all the real estate brokers working in the Southern Estonia area whose e-mail addresses were available on the internet.
Küsitlus saadeti Lõuna-Eestis tegutsevatele kinnisvaramaakleritele, kelle kontaktid olid internetis avalikult saadaval kinnisvarabüroo või Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja koduleheküljel.
The aim of this research was to identify the influences real estate brokerage standardization has on the educational requirements of brokers and the quality of brokerage service in Estonia.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada kinnisvaramaaklerite teenuse standardiseerimise mõju maakleritele esitatavatele haridusnõuetele ning teenuse kvaliteedile Eestis.
The results of the survey show that the standardization of real estate brokerage has slightly improved the educational requirements of the brokers.
Uuringu tulemusena selgus, et kinnisvaramaaklerite teenuse standardiseerimine on maakleritele esitatavaid haridusnõudeid tõstnud minimaalselt.
The bachelor’s thesis author is on the opinion that further study could be carried out among the clients to find out their ideas about the main problems of real estate brokerage.
Bakalaureusetöö autori arvates on selle teema uurimise jätkamisel võimalik teostada rahulolu-uuring kinnisvarateenuste kasutajate seas ning selgitada välja teenuse kasutajate seisukohad maakleriteenuse põhiprobleemide osas.
Also, a questionnaire survey was carried out among the real estate brokers to find out their experiences and opinions about the situation of the service.
Lisaks koostati töö eesmärgi saavutamise meetodina küsitlus kinnisvaramaaklerite isiklike kogemuste ja arvamuste teada saamiseks.
Also it would be possible to investigate problems brokers stated on their answers for the questionnaire.
Lisaks oleks võimalik vaatluse alla võtta mõni teine käesoleva töö raames läbiviidud küsitluses osalenud isiku esitatud kinnisvaramaakleri töö põhiprobleem.
For master’s thesis, the study could be carried out so that it would involve the whole real estate business including real estate appraisal, maintenance and management.
Sarnaselt käesolevale tööle, oleks magistritöö raames võimalik uuringut edasi arendada selliselt, et see hõlmaks ka teisi kinnisvarateenuseid.
However, the risk factors causing the changes and effects thereof are identical in all three countries.
Muutusi põhjustavad ohutegurid ja nende mõjud on aga kõigis kolmes riigis ühesugused.
Among the three Baltic States, Estonia and Latvia resemble the most in terms of the changes in the number of waders.
Kolmest Baltimaast sarnanevad kõige rohkem kahlajate arvukuse muutuste poolest Eesti ja Läti.
In terms of the availability of data in the Baltic States, the largest quantity of data was published for Estonia.
Võrreldes andmete kättesaadavust Baltimaades, siis kõige enam oli neid avaldatud Eesti kohta.
In addition, species are endangered by the condition of stopover sites and wintering grounds – climate change (droughts, storms, sudden freezing), pollution, use of pesticides, outbreaks of viruses and hunting.
Lisaks ohustab liike ka peatus- ja talvituspaikade seisukord - kliimamuutused (põuad, tormid, järsk külmumine), reostus, putukamürkide kasutamine, viiruste puhangud, jaht.
The main reasons for the decrease in the number of nesting birds in mires include the disappearance of habitats and disturbance of birds by people (boardwalks in mires) as well as by other species.
Peamiseks pesitsejate arvukuse languse põhjuseks soodes on elupaikade kadumine ja lindude häirimine nii inimeste (laudteed soodes) kui ka teiste liikide poolt.
When the semi-natural grasslands were no longer used starting from the second half of the 20 th century, mires could contribute to the preservation of population of waders.
20. sajandi teisel poolel toimunud pool-looduslike rohumaade kasutusest väljalangemise ajal võisid sood kaasa aidata kahlajaasurkondade säilimisele.
Changes in Distribution and Numbers of Endangered Waders in Mires of Baltic States
Ohustatud kahlajaliikide leviku ja arvukuse muutused Baltimaade soodes
The disappearance of habitats is caused due to the drainage of mires.
Elupaikade kadumisega on seotud soode kuivendamine.
The species of wader included curlew (Numenius arquata), whimbrel (Numenius phaeopus), black-tailed godwit (Limosa limosa), wood sandpiper (Tringa glareola), redshank (Tringa totanus), greenshank (Tringa nebularia), ruff (Philomachus pugnax) and dunlin (Calidris alpina schinzii).
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli anda ülevaade kaheksa ohustatud kahlajaliigi: suurkoovitaja (Numenius arquata), väikekoovitaja (Numenius phaeopus), mustsaba-vigle (Limosa limosa), mudatildri (Tringa glareola), punajalg-tildri (Tringa totanus), heletildri (Tringa nebularia), tutka (Philomachus pugnax) ja niidurüdi (Calidris alpina schinzii) leviku ja arvukuse muutustest ning muutusi põhjustavatest teguritest Baltimaade soodes.
The number of greenshank demonstrates a rising trend in Estonia and Lithuania, but there are no data for Latvia.
Heletildri arvukuse trend on kasvav nii Eestis kui ka Leedus, Läti kohta andmed puuduvad.
The studied species rarely nest in Lithuania.
Leedus on uuritud liikide pesitsemine harv.
The number of wood sandpiper is growing in Estonia, falling in Latvia and stable in Lithuania.
Eestis on mudatildri arvukuse trend kasvav, Lätis langev ja Leedus stabiilne.
The number of dunlin is increasing in mires of Estonia, but this species has not been observed in mires of Latvia and Lithuania since the beginning of the 21st century.
Eesti soodes on niidurüdi trend kasvav, Läti ja Leedu soodes ei ole liiki enam alates 21. sajandi algusest pesitsemas kohatud.
The author found less information on studies concerning waders in Latvia and Lithuania, because the results of counting have been rarely disclosed.
Läti ja Leedu soolinnustiku uuringute andmeid õnnestus leida vähem, olemasolevaid loendustulemusi on vähe avalikustatud.
Among the eight species of wader studied, the number of the curlew, black-tailed godwit, redshank and ruff are decreasing in Baltic mires.
Kaheksast uuritud kahlajaliigist on Baltimaade soodes arvukuse trend langev suurkoovitajal, mustsaba-viglel, punajalg-tildril ja tutkal.
The number of whimbrel is increasing in mires of Estonia, while in Latvia the number is falling and the species does not nest in Lithuania.
Eesti soodes on väikekoovitaja arvukuse trend kasvav, Lätis langev, Leedus liik ei pesitse.
Attempts to achieve greater resistance to pathogens in Scots pine breeding programs have not been successful, but it is more resistant plants in the forest tree improvement programmes that can decrease pathogen susceptibility of forest reproductive material in the future.
Katseid leida resistentseid puid seenhaiguste vastu ei ole tänaseni saatnud oluline edu, kuid just resistentsemate puutaimede selektsioon metsaselektsiooni programmides võib vähendada tulevase kultiveerimismaterjali vastuvõtlikkust mõningatele haiguse tekitajatele.
Height Growth and Assessment of Needle and Shoot Diseases in Scots Pine (Pinus sylvestris L.) Progeny Trials
Kõrguskasv ning okka- ja võrsehaiguste hinnang hariliku männi (Pinus sylvestris L.) järglaskatsealadel
Analysis also showed the impact of needle and shoot diseases to the height growth and foliage retention of progenies.
Uurimustööst selgus ka okka- ja võrsehaigusete mõju järglastaimede kõrguskasvule ja okastiku püsivusele.
For example, in year 2012 plantings the highest growing progenies of clone „T20" were significally (p<0,05) different from comparison-trees „0" and „02", but differences in highest growing trees in 2013 plantings did not prove significant when compared to test-trees (p>0,05).
Näiteks, 2012. aasta istutusel oli kõrgeim järglaskond T20 oluliselt erinev istutatud nulltaimedest 0 ja 02 (p<0,05), ent 2013. aasta istutusel aga kõrgeimaks kasvanud järglaskondade RV48 ja RV38 olulist erinevust nulltaimedest tõestada ei suudetud (p>0,05).
Highest mean foliage retention was observed in 2012 plantings in Tarumaa and in 2013 plantings in Pärnassaare test area.
Parima keskmise okastiku püsivusega katsealad olid 2012. aasta istutusel Tarumaa ja 2013. aasta istutusel Pärnassaare.
The aim of this thesis was to assess foliage retention, resistance to foliage diseases and height growth of trees in RMK Scots pine (Pinus sylvestris L.) tree improvement programme four test areas, located in Nohipalo, Tarumaa, Pärnassaare and Mändjala.
Käesolevas uurimustöös hinnati RMK hariliku männi (Pinus sylvestris L.) selektsiooniprogrammi neljale katsealale (Nohipalu, Tarumaa, Pärnassaare, Mändjala) 2012. ja 2013. aastal istutatud järglastaimede kõrguskasve, okastiku püsivust ja haiguskindlust.
While assessing the impact of test areas to the spread of the pathogen, significant (p<0,05) effect of the test area was found in majority of the cases.
Hinnates katseala mõju okkahaigustele, tuli esile katseala oluline (p<0,05) mõju enamuste haigustekitajate puhul.
As a result of climate change so far overlooked pathogens may endanger Estonia and there is likelihood that already present pathogenic epidemics can occur more often.
Kliima muutuste taustal on oluline hinnata okka- ja võrsehaiguste mõju järglastaimedele, ka nende patogeenide, kes siiani on suure tähelepanuta jäänud - on hinnatud, et juba valitsevate patogeenide epideemiad sagenevad.
It is likely that these kind of assessments will help future selection of faster growing- and more resistant trees.
On tõenäoline, et sellised ülevaatlikud hinnangud võimaldavad eristada kiiremini kasvavaid ja võimalik, et ka haigustele resistentsemaid järglastaimi juba noores eas, mis lihtsustaks ka edasist selektsiooni ja lõplike otsuste langetamist programmi lõppedes.
Also signifficant difference (p<0,05) was found when comparing height growth of progeny plants to comparison-trees.
Järglaskondade kõrguskasvude omavahelisel võrdlemisel esines olulisi (p<0,05) erinevusi, mis viitavad plusspuude järglaste paremale kõrguskasvule võrreldes kontrolltaimedega.
Parent tree effect to the progenies was statistically significant to the spread of the disease only in case of Lophodermium seditiosum, while assessing other pathogens significant impact was not found (p>0,05).
Emapuu mõju kujunes oluliseks (p<0,05) okkahaiguste levikul vaid männipudetõve puhul, teiste okkahaiguste puhul emapuu mõju oluliseks ei osutunud (p>0,05).
For example, assessing pathogens like Lophodermium seditiosum and Dothistroma septosporum on last year needles – meaningful hypothesis was accepted that the presence of pathogens on the progeny plants depended on the test area.
Näiteks okkahaiguste nagu männipudetõbi ja punavöötaud teise aasta okastel puhul võeti uurimuse käigus vastu sisukas hüpotees, ehk antud haigustekitajate esinemine järglastaimedel sõltus oluliselt (p<0,05) katseala asukohast.
The gathered data was collected from trees planted in years 2012 and 2013.
Männi-pudetõve puhul kujunes haigustekitaja mõju statistiliselt oluliseks nii 2012. kui ka 2013. aastal istutatud järglastaimede kõrguskasvudele.
Assessing the differences in mean height growth between the plots a firm pattern came out influenced by the impact of the test site.
Erinevate järglaskondade omavaheliste okastiku püsivuste võrdluste tulemused kujunesid marginaalseteks.
Considering that, it is strongly suggested that pathological assessments within test areas would continue with at least same interval as growth rates will be measured.
Katsealade hindamine tulevikus paralleelselt plusspuude järglaste mõõtmistega on suure tähtsusega.
Nonetheless highest mean height growth did not grant highest foliage retention, altogether in Nohipalo lowest needle retention was observed in both year plantings.
Uurimustöös vaatluse all olevate kõrguskasvude keskmiste võrdlemisel ilmes katsealade mõjust tingitud oluline (p<0,05) muster – parimate kõrguskasvude keskmistega järglastaimed olid just Nohipalo katsealal, samas antud katsealal oli madalaim keskmine okastiku püsivus.
Wheat ise one of the most grown crop in the world, so it is important to reduce wheat weedness with cemical and mehanical methods to gain more yield and cleaner, highquality cereal.
Nisu on maailmas üks enim kasvatatud teraviljakultuure, mistõttu on oluline vähendada teravilja umbrohtuvust mehaanilise ja keemilise tõrjega, et saada suuremat saaki, puhtamat ning kvaliteetsemat tera.
How many repeats it needs depends of soil, weather and controlled weeds.
Selle kordade arv sõltub mullastikust, ilmastikust ning tõrjutavast umbrohust.