natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main objectives and empirical parts of this Bachelor’s work are: Reviewing work satisfaction; Familiariase with the work’s satisfaction methods; Reviewing the Tartu Russian Lyceum; Preparing a work satisfaction questionnaire; Conducting a survey; Analysing the results; Recommendations to the administration for increasing the work satisfaction.
Võrreldi uuringutulemusi statistiliste näitajate abil ameti ja tööstaaži lõikes, millejärel selgitati välja uuritavas koolis töötajate rahulolematuse probleeme, ning seejärel esitati juhtkonnale ettepanekud töötajate rahulolu oma tööga paranemiseks küsitluse tulemuste põhjal.
The main goals of this Bachelor’s work are analysis and investigation the level of the employee’s satisfaction in the Tartu Russian Lyceum.
Analüüsi tulemusena selgus, et Tartu Vene Lütseumi töötajate rahulolu on keskmine.
The main reason of current and future expectations as well as needs of employees’ satisfaction is assurance of the long-term success and prosperity of the organization.
Peamisteks motivaatoriteks peetakse töötasu suurendamist, korralikku premeerimist, häid töösuhteid, ülemuse poolset toetamist igapäevases töös ja mitte rahalist kiitust.
Data has been derived from the Estonian Statistics Board; correlation analysis and descriptive statistical analysis were used for the analysis of the socio-economic indicators.
Algandmed saadi Eesti Statistikaameti andmebaasist, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsimisel kasutati korrelatsioonanalüüsi ja kirjeldavat statistilist analüüsi.
Institution exercising power should have this in mind when making decision regarding the local governments.
Kohalike omavalitsuste üle mõjuvõimu omavad institutsioonid peaksid arvestama selle erisusega kohalikke omavalitsusi puudutavate otsuste langetamisel.
Socioeconomical indicators of Estonian municipalities undergoing population change
Muutuva elanikkonnaga Eesti kohalikeomavalitsuste sotsiaalmajanduslikud näitajad
The purpose of this thesis is to explicate how population change affects the socio-economic performance of the municipalities in Estonia.
Uurimustöö koostamisel püstitati eesmärk selgitada, millist mõju avaldab elanikkonna arvu muutumine kohaliku omavalitsuse sotsiaalmajanduslikele näitajatele.
The socio-economic indicators of growing municipalities differ from those of the municipalities losing inhabitants.
Kasvava elanikkonnaga kohalike omavalitsuste sotsiaalmajanduslikud näitajad erinevad kahaneva elanikkonnaga kohalike omavalitsuste sotsiaalmajanduslikest näitajatest.
Comparing phenotypic trait variation between different regions and species may give us the first insight into how plant species respond to the changes in the environment.
Funktsionaalsete tunnuste varieerumise võrdlemine erinevate keskkondade ja liikide vahel võib anda esmase ülevaate sellest, kuidas taimeliigid reageerivad muutuvatele keskkonnatingimustele.
The results showed that intraspecific variability of the leaves means length and its variability depend on the specimens’ habitat and surrounding vegetation, that is, both abiotic and biotic factors.
Saadud tulemused näitasid, et lehtede pikkuse ja selle varieeruvuse liigisisene varieeruvus sõltub isendi kasvukohast ning ümbritsevast taimestikust ehk nii abiootilistest kui ka biootilistest teguritest.
Besides interspecific phenotypic trait variation, it is also important to consider intraspecific trait variation which has got so far less attention.
Lisaks liikidevahelistele erinevustele on väga tähtis ka liigisisene varieeruvus, mis senimaani on küllaltki vähe tähelepanu saanud.
To understand if the intraspecific variation differs in different parts of the distribution's range (margins versus center), in this study species were investigated from Estonia and Svalbard.The aim of this study was to investigate intraspecific trait variation ( by the length of the leaves) with the questions of a) how does the surrounding vegetation influence the variation of the traits of plant leaves; and b) how these interactions differ among species and from the location of the distribution range.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida taimede liigisisest funktsionaalsete tunnuste (taimede lehepikkuse näitel) varieerumist küsimustega a) kuidas ümbritsev taimestik mõjutab lehtede tunnuste varieeruvust; ja b) kuidas need suhted erinevad liigiti ning paiknemistest levialas.
The diversity of vegetation and cover affected the studied species differently on the distribution range margins and centers.
Taimeruudu liigirikkus ja katvus mõjutasid uuritud liike erinevalt leviala piiril ning keskel.
This study is a useful base for the future to investigate intraspecific trait variation more precisely.
Antud magistritöö on heaks aluseks järgnevatele põhjalikematel uuringutele liigisisesest varieeruvusest.
Present studies have investigated many species but the focus of intraspecific variability has been mainly on the local scale, although there might be different specimens in the distribution range.
Senistes liigisisese varieeruvuse uuringutes on küll sageli uuritud paljusid eri liike, kuid seda peaaegu alati ühes paigas.
Therefore, the patterns of intraspecific trait variation are species-specific and strongly affected by the location of species’ distribution range.
Neist tulemustest lähtuvalt on liigisisese varieeruvuse mustrid liigispetsiifilised ning suuresti mõjutatud uuritava populatsiooni asukohast levialas.
Differences in Herbaceous Plants Intraspecific Variability in the Distribution Range Margin and Centre
Rohttaimede liigisisese varieeruvuse erinevused leviala piiril ja keskmes
Assessment of climate effects on Scots pine (Pinus sylvestris L.) growth in Estonia
Kliima mõju hindamine hariliku männi (Pinus sylvestris L.) kasvule Eestis
The doctoral thesis focuses on the influence of long-term local weather variation on Scots pine growth on a temporal and spatial scale.
Doktoritöö fookuses on uurida ilmastiku pikaajalise varieerumise mõjusid hariliku männi kasvule nii ajalisel kui ka ruumilisel skaalal.
Tree-ring analysis from more than 900 Scots pine trees revealed that radial growth response to annual weather fluctuations varied in Estonia on the spatial scale and depended on local climatic circumstances as well as on ecological site conditions.
Rohkem kui 900 hariliku männi aastarõngaste laiuse dendroklimaatiline analüüs näitas, et ilmastiku muutumise mõju radiaalkasvule on Eestis piirkonniti oluliselt erinev ning sõltub eelkõige piirkondlike kliimatunnuste ja kasvukohatingimuste koosmõjust.
Since the site index is commonly used in forest growth and yield models as a proxy to describe site productivity, possible climate change impacts on long-term tree height growth were analysed using the site index comparison approach.
Puistu kasvufunktsioonides on kõrgusindeks sageli kasutuses kasvukoha kasvupotentsiaali hindava tunnusena, seepärast analüüsiti töös kõrguskasvu mõjutava ilmastiku muutumise pikaajalist mõju kõrgusindeksite võrdlusmeetodi abil.
Meteorological data evidenced that thermal climatic conditions for the youngest trees established around 1970 were significantly warmer compared to the time period when the oldest trees were growing, which positively contributed to accelerated growth.
Meteoroloogiliste andmete analüüs näitas, et 1970. aasta ja hilisema kasvualgusega puude kasvuajal valitsesid oluliselt soojemad temperatuurid kui kahel varasemal kasvuperioodil, mis omakorda mõjus kasvu kiirenemisele positiivselt.
Over a longer time span, this resulted in different cumulative growth patterns and a higher site index.
Sellest tulenevalt on nii kumulatiivne kasvukõver kui ka kõrgusindeksid suuremad.
The findings of a case study in South Estonia were based on the annual growth of three retrospectively reconstructed generations growing in different periods of time which showed that pine trees established after 1960 had elevated growth rates compared to stands established decades earlier.
Retrospektiivse tüveanalüüsi tulemusena erinesid kolme hariliku männi põlvkonna juurdekasv oluliselt ning pärast 1960. aastat kasvama hakanud puudele oli omane palju kiirem kasv kui kümnendeid varasema kasvualgusega puudele.
The results of this thesis demonstrate how important it is to account temporal and spatial climatic variability on tree growth, even in such a small country like Estonia, especially in research when making comparisons between different sub-regions or referring to past tree growth.
Doktoritöö tulemused näitavad, et kliimamuutuste ajalist ja ruumilist mõju puude kasvule ei tohiks alahinnata, seda eriti võrreldes Eesti erinevaid geograafilisi piirkondi või analüüsides puude kasvu varasematel perioodidel.
Dendrochronological methods were used to determine the most influential climatic factors affecting Scots pine radial growth.
Töös on kasutatud hariliku männi kõrgus- ja radiaalkasvu enim mõjutavate klimaatiliste tunnuste välja selgitamiseks retrospektiivse tüveanalüüsi ja dendrokronoloogilisi meetodeid.
According to the results of the studies conducted within the framework of this thesis, late winter/early spring temperatures and meteorological water availability in late summer prior to the ring formation season are the main climatic factors driving Scots pine growth in Estonia.
Analüüsi tulemustest saab välja tuua, et Eestis mõjutavad hariliku männi kasvu positiivselt kõige enam hilistalvised/varakevadised temperatuurid ning samuti on oluline taimeaktiivse vee kättesaadavus suvel varaspuidu moodustumise ajal.
The thesis also elaborated a basal area increment model for individual trees, which incorporates the effect of thinning and climate related influences.
Doktoritöös on esitatud koos analüüsiga kohalike kliimatingimuste ja raiete mõju siduv rinnaspindala juurdekasvumudel.
Estonia is a suitable place to promote and implement healing landscapes near the healthcare establishments because many hospitals buildings and their infrastructure are outdated and in need of reconstruction.
Eesti oleks sobiv koht, kus propageerida ja rakendada tervendavate maastike rajamist tervishoiuasutuste juurde, sest paljud haiglate hooned ja infrastruktuur on vananenud, vajavad rekonstrueerimist.
The outdoor areas of healthcare establishments can be used for a specific purpose by creating within them healing landscapes.
Tervishoiuasutuste väiruumi saab kasutada sihtotstarbeliselt, luues neis tervendavaid maastike.
The walking park is designed taken into account the needs of the nursing clinic, based on possibilities and needs of the patients and the specifics of a hospital.
Jalutuspark on kujundatud hooldusravikliiniku vajadusi arvestades, lähtudes patsientide võimalustest ja vajadustes ning haigla eripärast.
evidence-based design (EBD) criteria (Hamilton, 2003) and co-design principles (Prahalad, Ramaswamy 2004) have been used to develop and implement the outdoor design concept of the Nursing Clinic.
Hooldusravikliiniku väliruumi kujunduskontseptsiooni välja töötamisel ja rakendamisel on lähtutud tõenditel põhinev disain kriteeriumitest Evidence-Based Design (EBD) kriteeriumitest (Hamilton, 2003) ja koosloome co-design põhimõtteid (Prahalad, Ramaswamy 2004).
The aim of the dissertation is to find out which design elements are used in healing landscapes and outdoor area design and how design elements are used to accelerate patients' healing process in recovering and healing outdoor areas.
Antud uurimistöö eesmärgiks on välja selgitada, milliseid kujundusaspekte kasutatakse tervendavate maastike ja väliruumide kujundamisel ning kuidas kujundusementide abil kiirendatakse patentide tervenemise protsessi taastavas ja tervendavas väliruumis.
Healing outdoor area in case study of East Tallinn Central Hospital Nursing Clinic
Tervendav õueala Ida-Tallinna Keskhaigla Õendus- ja Hooldusabikliiniku näitel
The aim of the project is to create a healing therapy garden walking park area in East Tallinn Central Hospital Nursing Clinic for patients, staff and visitors.
Projekti eesmärgiks on luua tervendav aiateraapia jalutuspargi ala Õendus- ja Hooldusabikliiniku patsientidele, personalile ning külastajatele.
The dissertation proposed a landscape architectural design for the outdoor area of Tallinn Central Hospital Nursing Clinic as a healing outdoor walking park.
Käesolev töö pakkus välja maastikuarhitektuurse kujunduslahenduse Ida-Tallinna Keskhaigla Õendus- ja Hooldusabikliiniku välialale milleks on tervendav väliruum jalutuspargina.
To be competitive in the market, haulage companies have to perform well logistically, thus the total cost and revenue per carriage route should be stable.
Transporditurul konkureerimiseks peavad veoettevõtted logistiliselt hästi toimima, kus kogukulud ja tulud veosuuna kohta oleksid stabiilsed.
The analysis revealed that the total cost accounted for 4 915 euros on the route from Estonia to the Netherlands and back, and the maximum turnover of 5 940 euros could be achieved with the current market prices.
Läbiviidud veokoorma tasuvusanalüüsi käigus selgus, et kogukulud marsruudil Eesti - Holland - Eesti olid ligikaudu 4 915 eurot ning maksimaalne võimalik käive praeguste turuhindadega oli 5 940 eurot.
The total cost was calculated per kilometer and carriage route.
Kogukulud arvestati eraldi kilomeetri ja veoringi põhiselt.
The data is divided into fixed and operational costs.
Andmed on liigitatud püsiv- ja muutuvkuludeks.
The data used and analysed in the thesis are quantitative and were received from the company’s management.
Töös kasutatavad andmed on kvantitatiivsed ja pärinesid ettevõtte juhtkonnalt ning koondati töö autori poolt.
Part 2 examines and analyzes the profitability of a freight load.
Teises peatükis analüüsib ja uurib autor veokoorma tasuvust.
The thesis aimed to carry out the cost-benefit analysis of a freight load of JAP Camions OÜ on the route from Estonia to the Netherlands and back.
Bakalaureusetöö eesmärk oli teostada ettevõtte JAP Camions OÜ veokoorma tasuvusanalüüs marsruudil Eesti - Holland - Eesti.
One of the results of global population growth is an increase of consumption.
Järjest kasvava tarbimisega suureneb vajadus kaupade vedamise järele.
Cost- benefit analysis of freight load at JAP Camions OÜ
Veokoorma tasuvusanalüüs ettevõtte JAP Camions OÜ näitel
Part 1 of the thesis gives an overview of the literature, examines the essence of logistics and road haulage, discusses the principles of planning and managing freight as well as gives an overview of the acts and regulations pertinent to freight haulage.
Uurimistöö esimene peatükk sisaldab teoreetilist ülevaadet kirjandusallikatest, mis käsitleb logistika ja maanteetranspordi olemust.
The findings of the thesis help the company management decide how many vehicles should a carriage route include in order to make it profitable.
Saadud töö tulemusena on juhtkonnal võimalus otsustada mitmest sõidukist alates on veosuund neile kasulikum.
The cost-benefit analysis of a freight load of JAP Camions OÜ was carried out in the thesis.
Käesolevas uurimistöös viidi läbi veokoorma tasuvusanalüüs JAP Camions OÜ näitel.
However, less-than-truckload turned to be profitable in case of 8 vehicles minimum per carriage route.
Töö käigus jõudis uurimistöö autor järeldusele, et kõige kasulikum on vedada täiskoormaid, kuid osakoormate puhul piisab, kui ettevõte veab kaheksa sõidukit Eestisse ja Hollandisse, et see oleks üldse tasuv.
Previously the site has been measure 5 to 6 times.
Varasemalt on ala mõõtmas käidud 5...6 korral.
Mining has taken place in Estonia more than 90 years, at the mining areas reclamation has been nearly 50 years, which gained momentum in 1960’s and that time period was began the mining areas heaps afforestation experiments.
Kaevandamine on Eestis toimunud enam kui 90 aastat, sellest ligikaudu 50 aastat on toimunud ka alade rekultiveerimine, mis hoogustus 1960. aastatel ning sel ajaperioodil algasid kaevandusalade tasandatud puistangute haljastamiskatsed.
Data analysis has been composed by the statistical program R. The study provides an overview of the mining areas afforestation and describes Tammiku No. 3 mine waste heap current situation.
Andmeanalüüs on koostatud statistikaprogrammiga R. Uurimus annab ülevaate kaevandusalade rekultiveerimisest ning kirjeldab Tammiku kaevanduse aherainepuistangu nr 3 hetkeolukorda.
Processing of older data revealed that the area has been performed between 2002 and 2007 year of illegal logging.
Varasemate andmete töötlemisel selgus, et alal on teostatud 2002. ning 2007. aasta vahel röövraie.
This site is composed and growth models analysis, which showed that the stand development has been good despite the illegal logging.
Antud alale on koostatud kasvukäigu analüüs, kust selgus, et puistu areng on olnud hea, vaatamata teostatud röövraietele.
Mining will continue for decades, and the landscape design will be managed according to the vision.
Kaevandamine jätkub veel kindlasti aastakümneid ning selle käigus on võimalik maastik kujundada juba paekivi ladustamise käigus vastavalt edasisele planeeringule.
Results of mine waste heap afforestation in Tammiku mine
Aherainepuistangu rekultiveerimise tulemustest Tammiku kaevanduses
Tammiku is different from others by that in the mine washe heap, and there are set up afforestation experiments, which is well grown.
Tammiku erineb teistest sellega, et on aherainepuistang (mägi) ning sinna on rajatud haljastamiskatsed, mis on hästi kasvanud.
Tammiku mine waste heap sample sites was set up on the lower terrace in 1973 and the second terrace 1975.
Tammiku kaevanduse aherainepuistangule on proovialad rajatud alumisele terrassile 1973. ning keskmisele 1975. aastal.
In Tammiku mine washe heap, there is a landscape development vision, but it is not until now have gone ahead.
Tammiku kaevanduse aherainepuistangutele on koostatud maastikuline arendusvisoon, kuid see pole tänaseni käiku läinud.
The aims of master´s thesis were to give an overview of afforestation of the oil shale mines heaps; to observe and analyse the forest growth in Tammiku mine waste heap sample plots.
Magistritöö eesmärgiks oli anda ülevaade põlevkivikaevanduste puistangute rekultiveerimisest, vaadelda ja analüüsida Tammiku kaevanduse aherainepuistangul paiknevate proovialade kasvukäiku.
Similar experiments in oil shale mining areas exists many.
Sarnaseid katsealasid on Eestis põlevkivikaevanduste aladel palju, kuid enamik neid paiknevad karjäärialadel.
Stand element level variables average height and diameter, basal area and number of trees per hectare were calculated.
Töös on kasutatud 1985...2013. aasta takseertunnuste põhjal arvutatud keskmiseid kõrguseid ja diameetreid, rinnaspindala ning puude arvu hektaril.
The following conclusions were made based on the results of the study: 1.
Käesoleva töö võib kokku võtta järgmiselt: 1.
Cluster analysis, one-way analysis of variance, principal component analysis and discriminant analysis was carried out to identify potential biomarkers for evaluating bovine embryo viability.
Saadud andmeid analüüsiti klaster-, dispersioon-, peakomponent- ja diskriminantanalüüsiga, et leida potentsiaalseid biomarkereid embrüote elujõulisuse hindamiseks.
Metabolomics of Bovine In Vitro Produced Embryos and Microbiology of Embryo Culture Media
Veise in vitro toodetud embrüote metaboloomika ja kasvulahuste mikrobioloogia
Compounds with the molecular weight of 104, 214, 589 and 702 Da can be recommended as potensial biomarkers for evaluating morulas which will develop to blastocyst stage.
Läbiviidud katsete põhjal võib soovitada moorulate blastotsüstiks arenemise hindamiseks potentsiaalsete biomarkeritena ühendeid molekulaarmassiga 104, 214, 589 ja 702 Da. 6.
No microbiological contamination in the bovine embryo culture media was found.
Mikrobioloogilist saastet embrüote kasvulahustes ei esinenud.
The second goal of the Master thesis was to find out how metabolomic changes differ between embrüo developmental stages and quality and if it is possible to predict the ability of morulas to develop into blastocysts by low molecular weight metabolites in their culture media.
Töö teiseks eesmärgiks oli välja selgitada, kas muutused embrüote kasvulahuses on seotud nende kvaliteediga ja sellest tulenevalt, kas madalmolekulaarsete ühendite muutuste põhjal on võimalik ennustada moorulate blastotsüstiks arenemist.
Discriminant analysis with four potential biomarkers allowed the categorization of the embryos with the success rate of 81,6%.
Käesolevas töös suudeti ennustada moorulate blastotsüstideks grupeerumist nelja potentsiaalse biomarkeri abil kuni 81,6%-lise täpsusega.
The aim of this Master thesis was to identify different metabolites secreted to and consumed from culture media by bovine in vitro produced embryos using highperformance liquid chromatography-tandem mass spectrometry.
Käesolevas töö eesmärgiks oli teha kindlaks embrüote poolt kasvulahusesse sekreteeritavaid metaboliite ja embrüote elutegevuse käigus kasvulahusest tarvitatavaid ühendeid kasutades vedelik-kromatograaf-mass-spektromeetrit.
It can be assumed that evaluating the ability of bovine morulas to develop into blastocysts is possible by ten low molecular weight compounds.
Võib eeldada, et moorulate blastotsüstiks arenemist on võimalik ennustada nende kümne ühendi molekulaarmasside põhjal.
Additionally, microbiological analysis of culture media was carried out to evaluate hygiene of laboratory and in vitro production technology of bovine embryos and also to exclude bacterial impact on embryo development.
Labori ja embrüote in vitro tootmistehnoloogia puhtuse kontrollimiseks ning mikrobioloogilise saaste mõju välistamiseks embrüote arengule, viidi läbi ka kasvulahuste mikrobioloogiline analüüs.
Experiment has to be repeted with the greater number of samples and accurate laboratory equipment to precicely identify and quantify the biomarkers.
Leitud ühendite täpseks identifitseerimiseks ja kvantiteerimiseks tuleks veel süvitsi katseid korrata ning võimalusel kasutada aparatuuri, mis võimaldab ühendite molekulaarmasse täpsemalt määrata.
Metabolite secretion to the culture media and consumption of the nutrients differ between the embryo developmental stages and quality.
Embrüod sekreteerivad oma kasvukeskkonda erinevaid madalmolekulaarseid metaboliite sõltuvalt oma arengujärgust.
Those previously mentioned compounds can possibly be used for evaluating embryo developmental potesial as early as in morulae stage but more data is needed to verify this.
Blastotsüstiks arenenud ja mittearenenud moorulate eristumist kasvulahustes leiduvate madalmolekulaarsete biomarkeritega on vaja suurema katse andmestikuga kontrollida.
In order for a an elderly person to feel secure and live in a familiar environment, it is important to continue living as close as possible to his/her previous home, where are his/her acquaintances and the local traditions are followed.
Eakale inimesele on oluline, et ta saaks elada võimalikult lähedal oma senisele kodukohale, kus on tuttavad inimesed ja peetakse lugu piirkonnale omastest traditsioonidest.
In conclusion, the nursing home of Mikitamäe Township is sustainable and competitive in its region.
Kokkuvõtteks võib öelda, et Mikitamäe Valla Hooldekodu on jätkusuutlik ning oma piirkonnas konkurentsivõimeline.
This objective is achieved by analyzing the revenues and expenses of the nursing home during the period of 2007-2012 and forecasting the revenues and expenses for the years of 2013-2017.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsitakse hooldekodu tulusid ja kulusid aastatel 2007-2012 ning prognoositakse ka aastate 2013-2017 tulusid ja kulusid.
The aging of the population is a global problem, and it also applies to Estonia.
Rahvastiku vananemine on üleilmne probleem ja puudutab ka Eestit, mistõttu on üha rohkem toimetulekuraskustega inimesi, kes vajavad ka üldhooldekodu teenuseid.
Therefore, it is important that small nursing homes, which service the local community, exist and function.
Seetõttu on oluline, et säiliksid väikesed oma piirkonda teenindavad üldhooldekodud.
The predictable fee for the resident is forecasted to cover the costs during the next couple of years, but in the future the fees need to be raised.
Praegune kohatasu katab prognoositud kulud vaid paaril järgneval aastal, kuid edaspidi tuleb kindlasti kohatasusid tõsta.