natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Platanthera populations, there is a perceptible decline in the number of plants, as they are very sensitive to the grow over of habitats.
Käokeelte populatsioonides on märgata langustrende taimede arvukuses, kuna nad on väga tundlikud kasvukohtade kinnikasvamisele.
In the case of P. bifolia plants, it was not clear in the context of management, where a larger number of seeds are produced.
P. bifolia taimede puhul ei selgunud majandamise kontekstis, kus suurem hulk seemneid toodetakse.
Differences in seed weight and proportion of seeds with embryos did not occur for either species.
Seemnete kaalu ja embrüotega seemnete osakaalus erinevusi ei ilmnenud kummagi taimeliigi puhul.
It was also tested whether plant visibility for pollinators affected seed quality and fruit set.
Testiti ka seda, kas taimede nähtavalolek tolmeldajate jaoks mõjutab seemnekvaliteeti ja viljumisedukust.
In addition, seed quality could be further investigated by carrying out germination experiments in Platanthera managed and unmanaged populations.
Lisaks saaks ka täpsemalt uurida seemnekvaliteeti, teostades idanemiskatseid Platanthera majandatud ja majandamata populatsioonides.
However, management is still necessary in view of the greater fertility of the P. bifolia plants that are visible.
Samas on majandamine siiski vajalik, arvestades P. bifolia puhul nähtaval olevate taimede suuremat viljumisedukust.
In the case of management and lack of management, P. chlorantha showed that there were more seeds with embryos in unmanaged populations, but no such difference was observed in P. bifolia.
Majandamise ja mittemajandamise korral selgus, et P. chlorantha puhul oli embrüotega seemneid rohkem majandamata populatsioonides, P. bifolia puhul sellist erinevust ei ilmnenud.
A total of 17 populations were visited, seven of which were pure P. chlorantha and seven pure P. bifolia populations, plus three mixed populations.
Kokku külastati 17 populatsiooni, seitse neist olid ainult roheka käokeele ja seitse kahelehelise käokeele populatsiooni, lisaks kolm segapopulatsiooni.
For both plant species, five managed and five unmanaged populations.
Mõlema taimeliigi kohta viis majandatud ja viis majandamata populatsiooni.
In fruit set, there was a significant difference in P. bifolia alone, and fruit set was higher in plants that were visible.
Viljumisedukuses esines oluline erinevus vaid P. bifolia puhul, nähtaval taimede viljumisedukus oli suurem.
Seed weight and fruit weight and fruit set did not differ significantly between species in managed and unmanaged populations.
Seemnete kaalus ja kupra kaalus ning viljumisedukuses ei esinenud kummalgi liigil olulist erinevust majandatud ja majandamata kooslustes.
There was a significant difference in the fruit weight of P. chlorantha, it was higher in plants that were concealed by surrounding vegetation.
Kupra kaalus esines oluline erinevus P. chlorantha puhul, kupra kaal oli suurem ümbritseva taimestiku poolt varjatud taimedel.
In the case of P. chlorantha fruit set weight, it turned out to be higher in concealed plants.
P. chlorantha kupra kaalude puhul selgus, et varjatud taimedel on see suurem.
The aim of the work was to find out if and how the seed quality and fruit set of P. bifolia and P. chlorantha differ in both managed and unmanaged populations.
Töö eesmärk oli välja selgitada, kas ja kuidas erineb kahelehise ja roheka käokeele seemnekvaliteet ja viljumine majandatud ja majandamata populatsioonides.
Seed quality and fruit set assessment of Platanthera bifolia and P. chlorantha in managed and unmanaged populations
Käokeelte seemnekvaliteedi ja viljumisedukuse analüüs majandatud ja majandamata populatsioonides
The author of the bachelor thesis shares the opinion of isePankur’s company that person to person lending is a smarter, more humane and honest way of financial mediation.
Bakalaureuse töö autor jagab Eestis toimiva eraisikute vahelisi laene vahendava portaali isePankur.ee seisukohta, et sotsiaalne laenamine on palju ausam, targem ja inimlikum viis raha vahendamiseks.
Person to person lending also adds versatility to an investor’s portfolio.
Investeerimine eraisikute vahelistesse laenudesse lisab investori portfelli mitmekesisust.
The higher rate of return compared with time deposits is the most important for investors.
Kõrgem tootlikkus investorile võrreldes tähtajaliste hoiustega.
The aim of the thesis is to explain investing and lending advantages and weaknesses of isePankur.ee compared with other financial institutions.
Bakalaureusetöö eesmärk oli selgitada Sõbralaen OÜ portaali isePankur.ee kaudu laenamise ja hoiustamise eeliseid ja puudusi teiste finantsasutustega võrreldes, siis töö eesmärk saavutati töö empiirilises osas võrreldes isePankuri intressimäärasid ja lepingu sõlmimistasusid teiste finantsasutustega.
Person to person lending in Estonia as an example of isepankur.ee administered by Sõbralaen OÜ
Eraisikute vahelised laenud Eestis Sõbralaen OÜ portaali isepankur.ee näitel
Investors can also choose their level of risk.
Selleks, et aga riskid oleks väiksemad, peab investor ise oma riske maandama.
Borrowers can lend money with a lower interest rate and they can choose the interest rate they would like to pay.
Laenu intressimäära on võimalik laenutaotlejal endal valida.
The whole bacheleor thesis is written based on foreign literature.
Kõik lepingud allkirjastatakse digiallkirjaga.
In this analysis it became obvious that there are several advantages for investors and lenders.
Portaali statistika põhjal võib hinnata, et portaal on saanud populaarseks nii investorite kui ka laenutaotlejate poolt.
Also, the author is on the standpoint that isePankur.ee is the most effectively working social network in Estonia.
Samuti on töö autor seisukohal, et Eestis toimivatest eraisikute vahelisi laene vahendavatest portaalidest on isePankur.ee kõige paremini toimivam ja usaldusväärseim.
Borrowers can borrow money from people they have never met and investors can lend money to a number of anonymous borrowers based only on their credit information.
Toimimist ja usaldusväärsust saab hinnata sellega, et portaal teeb kõik endast oleneva, et maandada portaali investorite riske ning portaali meeskond tegeleb ise probleemsete laenuvõtjatega.
In the bacheleor thesis comparative analysis and case study have been used.
Ameerika Ühendriikides loodi Prosper ja Lending Club, Inglismaal Zopa.
Today, with the explosive growth of the Internet and online social networks, person to person concept has been brought online.
Praktiliselt kõik riskid, mis on isePankur kodulehel välja toodud ja riskide maandamisega seotud nõuanded kattuvad välismaistes portaalides avaldatutega.
Investors are drawn to person to person lending because they are investing in real people, not some faceless bank or mutual fund.
Seda kõike ühel ainsal põhjusel: inimesed investeerivad raha seda teistele inimestele laenates ning jättes kõik finantsinstitutsioonid kõrvale.
The bacheleor thesis is written in Estonian language, it consists of 57 literary sources, 2 tables and 2 plots.
Töö empiirilises osas selgub, et Eestis toimiv eraisikute vahelisi laene vahendav portaal isePankur.ee toimib samadel põhimõtetel nagu välismaised portaalid Prosper, Lending Club ja Zopa.
There are dozens of companies all over the world enabling peer to peer lending.
Töö empiirilises osas on toodud mõned näited teiste Eestis toimivate eraisikute vahelisi laene vahendavate portaalide kohta.
Person to person loans became popular when many people who needed money in the time of financial crises could not get a loan from banks.
Samuti teeb nii isePankur kui ka välismaiste portaalide meeskond kõik endast oleneva, et investeeringud sujuksid ning probleemsed isikud ei saaks laene taotleda.
Based on published statistics the author concludes that person to person popularity will grow even more.
Töö teoreetilises osas selgus, et peale esimese eraisikute vaheliste laenude vahendamise portaali, Kiva loomist, hakkas selliseid portaale aina juurde tekkima.
Estonia is a small country with a small population and likewise the majority of companies that operate here are small businesses.
Eesti on rahvaarvu poolest väike riik ja samamoodi ka enamus ettevõtted, mis siin tegutsevad on väikeettevõtted.
The role of value offering in small businesses on the example of OÜ Enekun
Väärtuspakkumise roll väikeettevõttes OÜ Enekun näitel
At the same time the products that we see in stores are mainly products of large or foreign companies.
Kauplustes näeme aga valdvalt suurettevõtete toodetud või välismaist toodangut.
Suggested customer segment, which are people who prefer natural products and who have health problems, should appreciate that value.
Soovituslik segment, looduslikke tooteid soosivad tervislike probleemidega inimesed, peaks sellise väärtuse hästi vastu võtma.
The theoretical part and information of the company was brought together for analysis.
Analüüsi jaoks viidi kokku teoreetiline osa ettevõtte kohta saadud infoga.
These Bachelor`s results can be used in the following aspects: companies customer segmentation, product positioning and designing a value position.
Antud tööd saab ettevõte oma edaspidises tegevuses ära kasutada: turu segmenteerimisel, toodete positsioneerimisel ning väärtuspakkumise väljatöötamisel.
Based on that information, it can be suggested to build a value position on tradition, because products are made based on traditional medicine and the knowledge of predecessors.
Saadud informatsiooni põhjal võib öelda, et ettevõttel oleks soovituslik võtta väärtuspakkumise aluseks pärimus, kuna tooted on valmistatud pärimusmeditsiini teadmisi ja vanade inimeste tarkust aluseks võttes.
The aim of this Bachelor`s is to study how to design a value position that clients will identify with and which has an impact on them.
Töö eesmärk on uurida kuidas kujundada väärtuspakkumine nii, et see kõnetaks klienti ning sellel oleks mõju.
Interviews were conducted with the owner of the company and with the sellers of the product to gather the information needed.
Ettevõtte kohta info saamiseks koostati intervjuu ettevõtte omanikuga ning saadi infot toodete vahendajatelt.
The study is based on theoretical bases for understanding the meaning of a value position and what kind of techniques have to be used to design one.
Töös on kasutatud teoreetilisi aluseid mõistmaks, mis on väärtuspakkumine ning mis võtted sellega kaasnevad.
On the first day they consumed 50% less, and on the second day 50% more than the control group.
Esimesel päeval tarbisid nad 50% vähem toitu ja teisel päeval 50% rohkem toitu kui kontroll.
One of the main reasons behind this increase is the desire to obtain high crop yield and quality, and thus greater profit.
Fungitsiidide kasutamise kasvutrendi üks peamine põhjus on tootjate soov saada võimalikult suur ja kõrge kvaliteediga saak ning sellest tulenevalt ka suurem kasum.
These changes in the basic behaviour of carabid beetles may affect their biocontrol efficiency.
Antud muutused jooksiklaste põhikäitumistes võivad vähendada nende biotõrjelist efektiivsust.
For data analyses, the computer-centered video-tracking system Ethovision XT was used.
Andmete töötlemiseks ja analüüsimiseks kasutati arvutitarkvara Ethovision XT.
In this experiment the beetles were exposed to two different fungicide emulsions (active substance concentrations 1.25 g/L and 0.31 g/L), whitch are maximum and minimum field concentrations, respectively.
Katse praktilises osas töödeldi jooksiklasi fungitsiidi kahe erineva lahusega (toimeaine kontsentratsioonidega 1,25 g/L ja 0,31 g/L) mis on vastavalt maksimaalne ja minimaalne kontsentratsioon, mida on põllul lubatud kasutada.
The result of this study showed that both fungicide concentrations affected ground beetle locomotion and feeding activity.
Uurimistöö tulemustes selgus, et mõlemal fungitsiidi kontsentratsioonil oli mõju jooksiklaste lokomotsioonile ja toitumisele.
Fungicide use has become increasingly important in agricultural plant protection.
Fungitsiidide kasutamine taimehaiguste tõrjes on saanud väga tähtsaks osaks põllumajanduses.
Insects treated with higher concentrations were hypoactive on both filming days, as distance travelled was 2.5 times shorter compared to the control group.
Tugevama kontsentratsiooniga töödeldud mardikad olid mõlemal filmimise päeval hüpoaktiivsed ja läbisid kontrollmardikatest 2,5 korda lühema vahemaa.
Feeding activity in the lower concentration group depended on the amount of time post-treatment.
Nõrgema kontsentratsiooniga töödeldud jooksiklaste toitumisaktiivsus sõltus töötlusele järgnenud ajast.
The effect of fungicide Orius 250 EW on the basic behaviours of Pterostichus oblongopunctatus
Fungitsiidi Orius 250 EW mõju metsa-süsijooksiku põhikäitumistele
Carabids (predaceous ground beetles), often speciesrich and voracious, are important natural enemies of crop pests.
Jooksiklased on oma suure arvukuse ja söögiisuga väga tähtsad taimekahjurite looduslikud vaenlased.
The aim of this study is for a first time to examine the effect of the fungicide Orius 250 EW (active ingredient tebuconazole) on the basic behaviours – locomotion and feeding activity of Pterostichus oblongopunctatus.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli esmakordselt mõõta fungitsiidi Orius 250 EW (toimeaine tebukonasool) mõju metsasüsijooksikute põhikäitumistele – lokomotsioonile ja toitumisele.
Non-target organisms – pollinators, parasitoids, and predatory arthropods, are inevitably exposed to pesticide treatments.
Kasutades taimekaitsevahendeid puutuvad nendega kokku ka mitte sihtorganisimid, nende hulgas kasulikud putukad – tolmeldajad, parasitoidid ning röövlülijalgsed.
Further field studies are needed to obtain more information regarding how fungicides with different active ingredients affect these beneficial arthropods’ basic behaviours.
Edasi tuleks uurida veel erineva toimeainega fungitsiidide mõju kasulike lülijalgsete põhikäitumistele.
Feeding activity was inhibited in beetles treated with high concentrations, as they consumed three fold less clean food than the control group.
Tugevama kontsentratsiooniga mõjutatud mardikatele mõjus fungitsiid toitumisele pärssivalt, tarbides kahe päeva peale 3 korda vähem toitu kui kontrollmardikad.
Lower fungicide concentrations caused hyperactivity on the second day, where the distance travelled was 1.8 times longer compared to controls.
Nõrgema kontsentratsiooniga mõjutatud mardikad muutusid hüperaktiivseteks ja läbisid 1,8 korda pikema vahemaa.
Test beetles were dipped in fungicide emulsions for 5 s. On the first two days after the treatment the behaviour of carabids were video recorded with web-cameras.
Jooksiklaste käitumist filmiti veebikaamera vahendusel kahel järjestikusel päeval pärast esimest töötlust.
Collected data was analysed with program Microsoft Excel.
Kogutud andmed analüüsiti kasutades programmi Microsoft Excel.
There were six sample areas where fires occurred in years 1837, 1940, 1951, 1982, 1997 and 2008.
Proovialasid oli kuus ja need kõik olid erineva häiringu esinemise ajaga – metsapõlengud toimusid aladel aastatel 1837, 1940, 1951, 1982, 1997 ja 2008.
This is evidenced by both the rates of soil respiration and soil temperature values.
Seda tõestavad nii mullahingamise kui ka mullatemperatuuri näitajad.
Results showed that lowest average soil respiration value (0.074 mg CO2 m-2 s -1 ) was measured at the sample area burned in 2008, where the most recent fire disturbance occurred.
Tulemustest selgus, et kõige madalam oli mullahingamise keskmine väärtus (0,074 mg CO2m-2 s -1 ) 2008. aasta proovialal ehk hiljuti põlenud alal.
The aim of this thesis is to evaluate soil respiration changes after disturbances (forest fire) and to give overview of the possible factors affecting soil respiration values in fire disturbed areas.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on hinnata metsapõlengujärgseid muutusi mullahingamises ja anda ülevaade mullahingamist mõjutavatest teguritest.
Changes in soil respiration in a forest-fire chronosequence
Mullahingamise muutused põlengujärgses aegreas
Fieldworks were carried out from May till November 2015 in Vihterpalu and Nõva fire disturbed areas, where in addition to measurements of soil respiration, soil temperature and soil moisture content were measured.
Välitöid teostati 2015. aasta maist novembrini Vihterpalu ja Nõva põlengualadel, kus mõõdeti mullahingamist, mullatemperatuuri ja mullaniiskust.
In the other sample areas soil respiration was recovered and has reached to stable levels.
Teistel proovialadel on mullahingamine taastunud ja jõudnud stabiilsete väärtusteni.
The highest average soil respiration value (0.161 mg CO2 m-2 s -1 ) was measured in area where the last forest fire occurred in a year 1940.
Kõrgeim keskmine mullahingamise väärtus oli 1940. aasta proovialal (0,161 mg CO2m-2 s -1 ).
There was a correlation between soil temperature and soil respiration values, meaning that with higher soil temperatures there were in most cases higher soil respiration values in our study areas.
Kõige kõrgemad keskmised mullatemperatuuri väärtused registreeriti hiljuti põlenud aladel Uurimistöö tulemusena leiti, et mullatemperatuuri ja mullahingamise vahel esineb tugev seos.
It can be concluded that in recently burned areas (last forest fire in a year 2008) the soil respiration was not recovered.
Erinevalt mullatemperatuurist, ei leitud meie uuringualadel mullaniiskuse ja mullahingamise vahel seoseid Uurimistöö tulemuste põhjal võib järeldada, et 2008. aasta proovialal pole mullahingamine taastunud.
The coincide of boundaries can be improved as Johnston has also said.
Antud olukorras on võimalik parandada piiride kattuvust nagu ka Johnston väitnud on.
Visual spectating is used to analyze the data.
Andmete analüüsimiseks kasutati visuaalset vaatlust.
At this time as we know, this subject has been researched only slightly.
Meile teadaolevalt on uuritud probleemi käsitletult ainult põgusalt.
Problems of land use were classified into two groups: problems of parcel shape and problems of accessibility.
Maakasutuse probleemid klassifitseeriti kahte rühma: maatüki kuju probleemid ning ligipääsu probleemid.
The data is in figure format and is obtained from Estonian Land Board’s geoportal.
Andmeteks on kaartide väljavõtted ning mis on saadud Maa-ameti geoportaalist.
The results of this paper describe four boundary problems: separated strip problem, acute angles problem, accessibility problem and the problem when straight cadastrial boundary doesn’t reckon with natural boundaries.
Töö tulemusena selgus nelja tüüpi piiriprobleeme: eraldatud riba probleem, teravate nurkade probleem, ligipääsu puudumine ning katastripiiri kulgemine sirgjooneliselt arvestamata looduslikke piire.
Coincide of property and natural boundaries
Looduslike piiride ja katastriüksuste piiride kokkulangemine
Land use and the placement of cadastrial boundaries and natural boundaries are investigated in this work.
Töös uuritakse maakasutust ja katastriüksuste piiride ning looduslike piiride paiknemisi.
The aim of this thesis is to find out the problems of land use which appear when cadastrial borders and natural borders don’t coincide.
Töö eesmärgiks on välja selgitada probleemid, mis tekivad katastriüksuse piiride ja loodulike piiride mitte kokkulangemisega.
In regular life this paper can be used to introduce boundary problems to students in studies.
Reaalselt võib tööd kasutada piiriprobleemide tutvustamisel õppetöös.
Potentially a quantitative research can be carried out based on this paper.
Antud töö põhjal on tulevikus võimalik koostada ka kvalitatiivne uuring katastriüksuste piiriprobleemide kohta.
Introducing the equipment data exchange network construction, equipment overview, data format, and data acquisition system operation algorithm.
Tutvustatakse seadmete andmevahetuse võrgu ehitusega, antakse ülevaade seadmetest, andmete formaadist ja andmehõive süsteemi töö algoritmist.
The control program created in the LabVIEW software environment must pass the testing and after that can made conclusions about program control capability of the synthetic generator.
LabVIEW tarkvarakeskkonnas loodud programmi peab läbima testimise ja peale seda tehakse järeldused sünteetilise generaatori juhtimisprogrammi võimekusest.
The Modbus protocol was selected to establish the synthetic generator communications and a device control program was created on the basis of it.
Sünteetilise generaatori sideühenduse loomiseks valiti Modbus protokoll ja selle alusel luuakse seadmete juhtimisprogrammi.
The Master's thesis discusses the control possibilities of the synthetic generator devices with the help of LabView software environment.
Magistritöös käsitletakse sünteetilise generaatori seadmete juhtimisvõimalusi LabView tarkvarakeskkonna abil.
Describes the schematic elements of the LabVIEW software environment that were used in the process of creating the control program of a synthetic generator and their influence on the program algorithm.
Kirjeldatakse LabVIEW keskkonnas juhtimisprogrammi koostamiseks kasutatud skeemi elemente ja nende mõju programmi algoritmile.
Software for Control and Data Acquisition of Synthetic Generator
Rakendustarkvara sünteetilise generaatori juhtimiseks
In addition, this document describes examples of possible connection between the equipment and the control equipment used principle.
Kirjeldatakse Eesti Maaülikooli digitaalelektroonika seadmevaheline andmeside võimalused ja kasutatavate seadmete juhtimispõhimõte.
In the results and discussions both theoretical and empirical data is compared and analysed.
Töö arutlev osa seob küsitlusel saadud empiirilised tulemused teadaoleva ametliku ja teoreetilise informatsiooniga.
Forest land carries an important part of Estonian honey resources and that itself adds a high value to honey produced in Estonia due to the ecological cleanness of forests compared to the areas with agrochemical exposure.
Metsamaadel paikneb väga oluline osa Eesti meeressursist, see annab Eesti meetoodangule kõrge väärtuse tänu metsade ökoloogilisele puhtusele, eriti tänapäevase taimekaitsevahenditega küllastatud põllumajanduse tingimustes.
Honey as a non-wood forest product in Estonia
Mesi kui metsa kõrvalsaadus Eestis
The purpose of the thesis is to look into the dynamics and use of honey production resources in our forests.
Töö eesmärk oli uurida Eesti metsades paikneva meeressursi dünaamikat ja kasutust.
The main topics of the thesis are about ecologically friendly secondary forest use through apictulture and the resources of the non-wood forest product (NWFP) honey.
Töö temaatika on seotud metsade kõrvalkasutusega mesinduse näol, kus keskkonnasäästliku majandustegevuse tulemiks on mesi, ehk mittepuiduline metsatoode (ingl k: NWFP – Non-Wood Forest Product).
Theoretical part of the thesis consists mostly of the research made by Estonian Institute of Economic Research, of the research of mapping nectar plants in Estonia by Antu Rohtla, also from the statistical yearbook of Estonian forests (2014) compiled by Estonian Environment Agency and from the book Estonian Forest Site Types by Erich Lõhmus.
Käesoleva metsade meeressursse hindava töö üldosas kasutatud andmed pärinevad Eesti Konjunktuuriinstituudi uuringust mesindussektori kohta, meetaimestiku kaardistajana tuntud põllumajandusteadlase ja mesiniku Antu Rohtla avaldatud publikatsioonidest, metsanduse statistilisest raamatust Aastaraamat Mets 2013 ning Erich Lõhmuse Metsakasvukohatüüpide teatmikust.
Empirical information was collected from surveys among the focus group - professional beekeepers in Estonia.
Empiirilised andmed on saadud kutseliste mesinike hulgas 2014.a.
Better use of honey resources in our forests plays an important role in the development of the apiculture sector and in order to improve it there are ways of cooperation between foresters, forest owners and beekeepers.
Lisaks on metsade kõrvalkasutuse edendamiseks võimalik mesindus- ja metsandussektoril või mesinikul ja metsaomanikul omavahel senisest tihedamat koostööd teha.
Social media rate importantse in this research is only 21%.
Sotsiaalmeedia osakaal moodustab uuringu tulemusena 21%.