natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Several factors were found why it is necessary to implement a management control system in an agricultural family business.
Magistritöö käigus leiti mitmed tegurid, miks põllumajanduslikus pereettevõttes on vajalik rakendada juhtimiskontrollisüsteem.
Hence the fishing of the pikeperch has also increased.
Sellest tulenevalt on suurenenud ka kohapüük.
Major affect of the commercial fishing to the population of pikeperch has been the decrease of average length and age as as the target group of fishing is usually bigger and older individuals.
Tööndusliku kalapüügi peamiseks mõjuks kohapopulatsioonile on olnud keskmise pikkuse ja vanuse vähenemine, kuna peamiseks sihtrühmaks on just suuremad (ja seega ka vanemad) isendid.
In spite of the increase of fishing, Peipsi’s population of pikeperch is on the rise.
Vaatamata püügisurve kasvule on Peipsi kohapopulatsioon aga tõusutrendis.
Effect of commercial fishing on the lake Peipsi fish populations: citing pikeperch (Sander lucioperca) and smelt (Osmerus eperlanus eperlanus) as an example
Kalapüügi mõju Peipsi kalastikule kahe olulise töönduskala, koha (Sander lucioperca) ja tindi (Osmerus eperlanus eperlanus), näitel
The commercial fishing in the Peipsi water basin provides nearly 99% of Estonia's inland water fishing yields in the commercial field.
Peipsi vesikonna töönduspüügi kalasaak moodustab 99% Eesti sisevete töönduslikust kalasaagist.
Nevertheless, as a result of eutrophication and increase in water temperature of lake Peipsi the numbers of pikeperch has increased in the last decades.
Peipsi järve eutrofeerumise ja veetemperatuuri soojenemise tulemusena on koha arvukus seal viimasel paarikümnel aastal kasvanud.
Intensive fishing and warming of aquatic environment has had negative impact to the numbers of smelt, so the population of smelt in Peipsi’s lake has reached to its historical minimum.
Peipsi järve eutrofeerumine, veekeskkonna soojenemine ning röövkalade (sh koha) arvukuse tõus on mõjunud halvasti jahedaveelise tindi arvukusele.
Due to slim body its a primary prey for pikeperch, whose narrow pharynx doesn’t allow to swallow fish with high bodies and spiny fins.
Peamisteks püügiobjektideks on koha, ahven, haug, latikas ning viimasel ajal oma arvukuse miinimumini langenud ja seetõttu tööndusliku tähtsuse kaotanud peipsi tint.
As a coolwater fish the aquatic environment with eutrophication affect the numbers of smelt.
Koha (Sander lucioperca) on soojalembeline liik, kes talub hästi eutroofseid ja isegi hüpertroofseid tingimusi.
For a long time, the main game fish have been pikeperch (Sander lucioperca) and smelt (Osmerus eperlanus eperlanus m. spirinchus Pallas).
Kõige selle tulemusena on vähenenud samasuviste kohade hilissügisene pikkus – varasema 12-13 cm asemel 6-7 cm. Tindi (Osmerus eperlanus eperlanus m. spirinchus Pallas) arvukust Peipsis on mõjutanud nii läbi aegade toimunud suur töönduspüük, mis 1930. aastate alguses ulatus isegi 9000 tonnini, kui ka mitmed keskkonnategurid.
The numbers of smelt in Peipsi has been affected through the ages by large commercial fishing as well as several environmental factors.
Praeguseks on tindipopulatsioon Peipsi järves jõudnud oma ajaloolise miinimumini, kuid sellele vaatamata väljastatakse tindile püügikvoot.
Both species have key roles in Peipsi ecosystem and their abundance have great impact on the ecosystem as a whole.
Peipsi järv on Eesti suurim ning Euroopa suuruselt neljas järv.
The used biostimulants were Raskila, GreenTop, Folicist, Fylloton, and Vinasse.
Kasutatud biostimulaatorid olid Raskila, GreenTop, Folicist, Fylloton ja Vinasse.
Black currant is considered to be with high growth potential in the Estonian gardening sector development plan.
Must sõstar on Eesti aiandussektori arengukavas kirjas kui suure kasvupotentsiaaliga kultuur.
Blackcurrant is an important berry species that can be grown successfuly in temperate climates.
Must sõstar on oluline marjakultuur, mida on võimalik kasvatada parasvöötme kliimas ja teha seda edukalt suhteliselt karmides oludes.
Biostimulant Fylloton also showed great results in improving the amount of ascorbic acid in the berries.
Biostimulaatoriga Fylloton saavutati hea tulemus askorbiinhappe sisalduse näitajates.
The aim of this research paper is to compare different biostimulants that are allowed in organic farming and measure their effects on the black currant berries yield and biochemical content.
Käesoleva töö eesmärgiks on võrrelda erinevate maheviljeluses lubatud biostimulaatorite mõju mahe musta sõstra viljade keemilisele koostisele ja saagikusele.
One option to improve the yield and biochemical content of the berries, is to use proper biostimulants in natural farming.
Saagikuse suurendamiseks ja marjade biokeemilise koostise parandamise üheks võimaluseks on mahepõllunduses sobivate biostimulaatorite kasutamine.
Imapct of differnt biostimulators to the organic black currant (Ribes nigrum l.) yield and biochemical compond of the berries
Erinevate biostimulaatorite kasutamise mõju mahe musta sõstra (Ribes nigrum l.) saagikusele ja marjade biokeemilisele koostisele
As customer preferences start moving towards organic goods, it is important to find the best practices for organic farming.
Tarbijate eelistus kaldub järjest enam mahetoodetele ja seetõttu on oluline leida maheviljeluseks sobivad agrotehnilised meetodid.
To recommend the best biostimulants for organic black currant farming it would be necessary to conduct this experiment for multiple years.
Musta sõstra maheistandikesse parimate biostimulaatorite soovitamiseks on vajalik katset jätkata.
It should be noted that since the experiment was done in an open field the results were highly dependent on the year the experiment was conducted.
Avamaakatsete osas mõjutab saadud tulemusi oluliselt ilmastik, mis kateaastal oli küllaltki ekstreemne.
For the experiment, five different biostimulants were used on the black currant (Ribes nigrum l.).
Katses uuriti viie erineva biostimulaatori mõju mahe musta sõstra (Ribes nigrum l.) saagikusele ja marjade biokeemilisele koostisele.
From the results of the experiment it can be said that the use of Raskila is not reccommended since the individual berry size and yield were below that of the control group and other measured improvements were outdone by other biostimulants.
Antud katse tulemuste põhjal jääb tagasihoidlikuks biostimulaator Raskila - marja massi ja saagikuse näitajad jäid alla kontrollvariandile ning marja biokeemilise koostise osas ületasid teised katses olnud biostimulaatorid Raskilaga saadud tulemusi.
The experiment was conducted in the Polli Horticultural research center and during the experiment, the berry type used was ‘Pamjati Vavailova’.
Katse viidi läbi Polli Aiandusuuringute keskuses sordiga ’Pamjati Vavailova’.
To find the best biostimulant one should consider what the end goal is - if the purpose is to use the berries for dessert then the size is important, but if the berry is used in the production of food supplements then the use of biostimulants that improve the chemical content is advised.
Sobivaima biostimulaatori valikul tuleks lähtuda eesmärgist – kui saak realiseeritakse näiteks dessertmarjadena, siis on oluline jälgida marja massi ja marjade toitainete sisaldust.
From the results of the experiment, it cannot be said that there was one biostimulant that out performed all others in the measured metrics.The best results were achieved while using the Folicist biostimulant - it improved the berries weight, the soluable solids (°Brix)and the number of organic acids.
Kõige paremaid tulemusi saadi biostimulaatoriga Folicist – see mõjutas positiivselt nii marja massi, marja rakumahlas lahustunud kuivaine sisaldust (°Brix) kui ka orgaaniliste hapete sisaldust.
Effect of additional oat supplementation in forage-based feeding during gestation and lactation periods on ewe body condition, performance, blood glycose and β-hydroxybutyrate concentration in organic farm
Kaera lisasöötmise mõju rohusöödarikaste ratsioonide kasutamisel uttede toitumusele, jõudlusele ning vere glükoosi ja β-hüdroksübutüraadi sisaldusele mahefarmides
The current development and perspectives of organic production in Estonia
Mahetootmise senine areng ja perspektiivid Eestis
Intensive farming has got us thinking more and more about our health and how to save the environment for the future generations.
Intensiivpõllundus on järjest enam inimesi pannud mõtlema oma tervisele ja keskkonna säästmisele tulevastele põlvedele.
Creating a support system for purchasing organic raw materials and distribution would be necessary.
Lisaks tuleks luua tugisüsteem tooraine kokkuostuks ja jagamiseks.
In addition to fresh air and water, people also need fresh food to stay well and healthy.
Inimesed vajavad siiski eluks ja tervena püsimiseks lisaks puhtale õhule ja veele ka puhast toitu.
Based on the results of this questionnaire and by using SWOT analysis, we can identify what are the strengths, the weaknesses, the opportunities and the risks for organic farmers in Estonia.
SWOT- analüüsi meetodiga leiti küsitluse vastuste toel mahetootmise tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud Eestis.
The aim of this bachelor thesis is to identify the difficulties that come along with organic food production and also to give recommendations for its growth in Estonia.
Käesoleva bakalaureusetöö probleemiks oli selgitada mahetoidu tootmisega seotud raskused ning anda soovitusi mahetootmise edasiseks arenguks Eestis.
Research shows that organic production has great potential to expand in Estonia.
Uurimus näitas, et mahetootmisel põllumajanduses on perspektiivi Eestis laieneda.
What kind of supports and subsidies organic producers would need and what difficulties they are facing daily in their production process.
Milliseid toetusi mahetootjad vajavad ning millised raskused mahetoodangu realiseerimisel esinevad?
Nowadays, the fields are saturated with plant protection sprays and it has brought us to understand that it is not sustainable.
Kaasajal on põldudele paisatud taimekaitsevahendid toonud arusaamise, et niimoodi edasi jätkata ei ole mõistlik.
Promoting organic production requires additional funding and support in order to meet this increasing demand.
Lisaks rahalistele toetustele tuleks mahetootmist pidevalt propageerida, tõstes sellega ostunõudlust.
The purpose of this study was to point out the different methods of organic production in agriculture.
Töö eesmärgiks oli uurida intensiiv- ja mahemajanduse erinevusi põllumajanduses.
To increase the relevance of organic production, we needed to carry out additional research to find out the opinions and attitude of conventional manufacturers about their opinion on organic farming.
Selleks sai koostatud täiendav küsitlus, eesmärgiga välja selgitada tavatootjate seisukohad mahepõllumajanduse vajalikkusest.
Based on our survey we expect that it will become a more natural way of production in the future.
Mahetootmine on tegelikkuses unustatud vana, seega küsitluse põhjal on lootust, et mahepõllumajandus muutuks uuesti loomulikuks tootmisviisiks.
A questionnaire was carried out between various organic producers to collect data on their methods of productions.
Kvalitatiivsete uurimisandmete kogumiseks teostati ankeetküsitlus mahetootjatega.
A survey conducted with organic farmers and conventional manufacturers clearly pointed out the necessity for a change in practices in the future.
Küsitlus nii mahetootjatega kui ka tavatootjatega näitas mahetootmise vajalikkust mõlemate põllumajandustootjate arvates.
The results show clear differences of the visits by the time of the day, the time of the week, by gender and social context.
Tulemustest võib välja tuua erisused külastuste arvus nädalapäevade, kellaaegade ja soo lõikes ning samuti nende valdavalt erineva sotsiaalse konteksti.
The methodology used behaviour mapping with the BlueHealth Behaviour Assessment Tool, which is a GIS-based tool to developed in the framework of the BlueHealth initiative that enables recording levels of activity and later compare and analyse the data in a spatial context.
Uurimismetoodikas kasutati vaatlust BlueHealth projekti raames väljatöötatud GISsüsteemi põhise BBAT - tööriistaga, millele lisandusid konteksti loomiseks kvalitatiivseid andmeid esindavad joonised keskkonnaomaduste kohta.
Based on the results, when considering the possible future developments, the different qualities the area offers should be maintained and taken into consideration.
Tulemustest ja arutelust lähtuvalt tuleks võimalikke tuleviku planeeringuid ja muudatusi prognoosides arvestada, et uuringuala erineva ruumilise kvaliteediga rannaalad täiendavad teineteist, ja see on säilitamist väärt omadus.
Waterfront recreation area user behaviour analysis - case of Stroomi and Kopliranna beaches
Rannikulise puhkeala Käitumismustrite uurimine Stroomiranna ja Kopliranna näitel
During the observations, there were some activities recorded that can be considered innovative in the context and expose some of the unique affordances of the site.
Vaatluste käigus kaardistati mitmeid tegevusi, mis paljastavad huvipakkuvaid kasutusvõimalusi, mida antud keskkond selle külastajale võimaldab.
The research is about the use patterns and preferences of a public waterfront recreation area in the example of Stroomi beach park in Tallinn, Estonia with aim is to study the use patterns among the different social and age groups within it and to research which activities does the environment afford the users and what could be their positive effect on the social cohesion and healthy practices of the visitors.
Nimelt pakub Stroomi rannaala omapära huvitavaid uurimisvõimalusi kuna esindatud on nii ülelinnalise tähtsusega liivarand ja avalik park kui seda komplementeeriv, selle vahetus läheduses asuv Kopliranna loodusilmeline jäänuk-roheala, mis võimaldavad vaadelda kasutajate käitumist samaaegselt erineva kvaliteediga aladel.
Participatory methods should be used to define the expectations and perceptions of the local residents whose healthy practices and social ties could be improved with the help of the quality of their common waterfront recreation area.
Edaspidiste disaini- ja poliitotsuste tegemisel tuleks kehtivasse korraldusse pigem minimaalselt sekkuda ja sihilikult kaasata erinevaid sotsiaalseid rühmi, kujundamaks nende terviseharjumusi ja heaolu loovaid praktikaid positiivses suunas mõjutavaid rohealade omadusi.
The data gathered was also complemented with drawings of the spatial characteristics of the site to provide additional context to the quantitative information.
Samuti oli üks töö eesmärkidest roheala kahe oluliselt erinevate ruumiliste omadustega osade kasutajakäitumiste eeldatavate erinevuste välja toomine.
Central Heating Boiler of Dwelling
Eramu keskküttekatel
Based on measurements and calculations, a technical information table was made to describe boiler parameters.
Mõõtmiste ja arvutuste alusel on koostatud katla tehniliste näitajate tabel, mis annab katla kasutajale esmase ülevaate katla olulisematest parameetritest.
In main part of thesis, there were technical drawings made to explain heating boiler construction and working principles.
Katla jooniste põhjal on kirjeldatud katla ehitust ja tööpõhimõtet.
Furthermore, there are results of flue gas measurements which indicate efficiency of heating boiler.
Turbulaatorite lisamisega peaks vähenema katlast väljuvate suitsugaaside temperatuur ja seega soojuskadu.
The results show low boiler efficiency due to constructional problems.
Katla tööle hinnangut andes tuli välja, et katla töös esineb puudujääke konvektiiv küttepindade ja ka kolde ehituses.
Heating boiler was constructed for solid fuels, but now it’s operate with atomizing oil burner.
Kuigi tegu on tahkekütusekatlaga, köetakse katelt õliga.
The topic of this thesis has been chosen to get new knowledges about central heating boilers.
Töö eesmärgiks oli nimiandmeteta katla kirjeldamine ning katla tööle hinnangu andmine.
The work revealed that the problems associated with the use of private roads are mainly divided into two - there is no road from the public road to the real estate or there is a road from the public road to the real estate, but it cannot or should not be used.
Töö tulemusena selgus, et peamised erateede kasutamisega seotud probleemid jagunevad kahte plokki – avalikult kasutatavalt teelt kinnistuni puudub tee ja avalikult kasutatavalt teelt on kinnistuni tee, kuid seda ei saa/ei tohi kasutada.
Land conflict is a situation where two or more parties strive for the possession, use, or disposition of the same area at the same time.
Maakonflikt on olukord, kus kaks või enamat osapoolt püüdlevad samal ajal sama maa-ala valdamise, käsutamise või kasutamise poole.
The objective of the present thesis paper is to identify the behaviour of courts in resolving conflicts related to the use of private roads.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada kohtute käitumismudel erateede kasutamisega seotud konfliktide lahendamisel.
Taking into consideration the parties' interests, the court rendered a decision to impose undue burdens to the servient properties, giving a time limit, location and cost for using the road.
Kohus langetas otsuse, arvestades teeniva kinnistu huve ja määras tee kasutamise tähtaja, asukoha ja tasu.
The population grows steadily and land is used for all kind of different purposes, so there is a growing shortage of land in populated areas.
Maailma rahvaarvu suurenemise tõttu on maa väga erinevatel otstarvetel kasutamine üha intensiivsem ning viinud olukorrani, kus osades asustatud piirkondades on tekkinud maa puudus.
Increased competition for limited resources due to a variety of causes, in turn, creates different land conflicts.
Suur konkurents piiratud maaressursile tekitab omakorra, mis viib mitmesuguste maakonfliktideni.
The proposed model is designed especially for simplifying disputes about the use of private roads between different parties and for saving time, money and energy, allowing to predict the behaviour of courts to a certain degree (presuming that Estonian laws and best practices are taken into account in the judicial decisions), and to solve the problems before the case reaches the court.
Mudel võimaldab kohtute käitumist teatud määral prognoosida (eeldusel, et kohtulahendites arvestatakse Eestis kehtivaid seadusi ja head tava) ja püüab pakkuda lahendust vaidlevate osapoolte vahelise probleemi lahendamiseks, et vältida konflikti kohtusse jõudmist.
The main problem area has been the disharmony of the land reform, planning and operations.
Eestis esile kerkivad maakonfliktid on tekkinud erinevatel põhjustel – eelkõige maareformi, planeeringute ja tehingute ebakõlade tõttu.
In the case of this thesis, the subject of research is land for roads.
Maakonflikti üheks võimalikuks väljundiks on teekonflikt.
If the above-mentioned imperfections get eliminated, healthy and high-quality environment will have been achieved.
Eelnimetatud puuduste kõrvaldamisel on saavutatud Tehnikamajas tervislik ja kvaliteetne sisekeskkond.
It multiplied the costs to electricity 2,8 times.
See tõi endaga kaasa 2,8 kordse kulude tõusu.
Due to the renovations of Technology House, administrative costs increased from 2008 to 2012 by remarkable 46506 euros.
Seoses Tehnikamaja renoveerimistöödega olid hoone aastased kogukulud 2012. aastal 46 506 euro võrra suuremad kui 2008ndal aastal.
Technology Institute of Estonian University of Life Sciences, situated in 56 F. R. Kreutzwaldi Street, Tartu, was chosen as one of the buildings to receive such financial support.
Tartus F.R.Kreutzwaldi 56 aadressil asuv Eesti Maaülikooli Tehnikamaja osutus üheks seesuguse toetuse saajaks.
Humidity in the rooms isn’t appropriate, unduly automatic lighting system is disturbing the use of data projector and using artificial lighting simultaneously with sunlight is not economic.
Ruumides ei ole saavutatud sobivat õhuniiskust, liialt automaatne valgustussüsteem ei lase lektoritel projektorit kasutada ning raskendab õppetöö olusid ja tehisvalgustuse põlemine samaaegselt päikesevalguse olemasoluga ei ole tasuv kuluallikas.
In this thesis, the need for renovating old buildings and the advantages of modern buildings are described.
Käesolevas töös on selgitatud vanade hoonete renoveerimise vajalikkust ning kaasaegsete hoonete eeliseid.
In addition, the need for energy efficiency has been contextualized.
Seejuures märgitakse ära energiatõhususe vajalikkus.
The heating costs per 1 m2 decreased and overall heating costs increased due to the accrued area.
Küttekulud ühele ruutmeetrile vähenesid, kuid seoses pinna lisandumisega üldkulud kasvasid.
The building should be under constant supervision after renovation in order to eliminate possible faults.
Hoonel peaks olema püsiv järelevalve renoveerimistöödele, et puudused saaksid võimalikult kiiresti likvideeritud.
According to the opinion of Technology House workers, all the drawbacks haven’t been eliminated yet.
Tehnikamaja töötajate arvamuse kohaselt ei ole seoses renoveerimistööde äsjase lõpuga veel kõiki puudusi likvideeritud.
Also, the opinion of workers in this building has been studied in order to explain the impact of the renovations on study and work environment.
Uurimuse alla võetakse ka hoones töötavate inimeste arvamus, et selgitada renoveerimistööde mõju töö- ja õppekeskkonnale.
Due to new devices the building became a smart house.
Tänu uutele tipptehnoloogilistele seadmetele sai õppehoonest „tark maja".
The State of Estonia supports renovation of buildings by selling CO2 emissions to raise energy efficiency of old houses.
Eestis toetatakse CO2 heitmekvoodi müügist saadud rahade eest vanade hoonete renoveerimisi, et suurendada nende energiatõhusust.
The thesis is based on germane scientific articles and information gathered from various workers and specialists in Estonian University of Life Sciences.
Töö põhineb teemakohastel teaduslikel artiklitel ning erinevatelt Eesti Maaülikooli töötajatelt saadud andmetel nii otsese kui ka kaudse suhtluse kaudu.
The purpose of this bachelor’s thesis is to analyze the effect of renovation to the maintenance, management and costs of the Technology House.
Töö eesmärgiks on analüüsida renoveerimistööde mõju Tehnikamaja haldusele, hooldusele ja kuludele.
During the renovation the heated area was expanded by 1835 m2 by heating the rooms that had been unused before.
Renoveerimistööde käigus võeti kasutusele varem otstarbeta seisnud ruume, tekitades köetavat pinda juurde 1835 ruutmeetri võrra.
The Energy Efficiency Directive of European Commission emphasizes the need to increase energy efficiency.
Euroopa Liidu direktiivid rõhuvad hoonete energiaefektiivsuse suurendamisele.
The effect of renovation to the Institute of Technology maintenance
Renoveerimistööde mõju Tehnikamaja korrashoiule
During renovations, modern ventilation, lighting and heating systems were installed.
Renoveerimistööde käigus paigaldati hoonesse kaasaegsed ventilatsiooni-, valgustus- ja küttesüsteemid, ning tehti kapitaalne uuendus fassaadile ja siseruumidele.
Computer-based systems raised energy use by 54%.
Paigaldatud automatiseeritud süsteemide tõttu oli 2012. aastal elektrienergia tarve 54% suurem kui 2008. aastal.
The influence of the renovations to the maintenance costs of the Technology Institute has been studied.
Vaatluse alla on võetud Tehnikamaja kulud renoveerimiseelsel ja –järgsel perioodil, et analüüsida renoveerimistööde mõjusid.
The treatments in Eerika experiment were as following: Organic 0 – organic farming control plot; Organic I – cover crops as green fertilisers; Organic II – cover crops and manure (40 t per ha -1 on average per rotation) used; Conventional 0 – conventional farming control plot where pesticides were used; Conventional 150 – intensive fertilisation (N150P25K95) and pesticides used.
Eerika katsepõllu katsevariandid jagunesid järgnevalt: Mahe 0 – maheviljeluse kontroll (vahekultuurideta); Mahe I – talvised vahekultuurid haljasväetisena; Mahe II – vahekultuurid koos sõnnikuga 40 t ha-1 ; Tava 0 – tavaviljeluses kontrollvariant, kus teostati taimekaitsetöid; Tava 150 – intensiivselt väetatud (N150P25K95) ning samuti kasutati taimekaitsevahendeid.