natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the spatial character, the data is considerably more improved and efficient than traditional participation methods enable.
Kogutud info on tänu ruumilisele iseloomule sisukam ja tõhusam kui traditsioonilisel kaasamisel.
The purpose of this research, was to test SoftGIS in rural area, to found out, whether the methodology enables to gather place-based information in this kind of settlement and discuss over the use of the methodology, the quality of the collected data and possibilities to use the data in the participatory process of comprehensive plan.
Käesoleva töö uurimuseesmärgiks oli Pehme-GIS meetodi testimine maapiirkonnas, kuivõrd kasutatav metoodika võimaldab seal kohapõhist teavet koguda ning arutleda metoodika ning kogutud andmete kvaliteedi ja kasutamisvõimaluste üle üldplaneeringu protsessis.
Place attachment was valuated slightly below average and it was most highly evaluated in Luunja village.
Kohaseotust hinnati kokkuvõttes veidi alla keskmise, kõige kõrgemalt hinnati seda Luunja alevikus.
The study was carried out with Harava public participation GIS tool.
Uuring viidi läbi Pehme-GIS meetodil põhineva Harava avalikkuse kaasamise tööriistaga.
Most quality factors were tagged to Luunja cultural centre.
Kõige positiivsemaks kohaks osutus Luunja kultuurimaja.
Also the survey participants themselves become more aware of the quality factors of their living environment
Lisaks saavad Pehme-GIS küsitluses osalejad ka ise läbi kodukoha ruumilise analüüsimise teadlikumaks oma elupaiga kvaliteedist.
Method enables to gather information into planning process about people's experiences and everyday behaviour in a spatial context.
Meetod võimaldab koguda planeerimisprotsessi teavet inimeste kogemuste ja igapäevase käitumise kohta ruumilises kontekstis, mis põhineb kohtade märgistamisega interaktiivsel kaardil ja kogemuste kirjeldamisega, mis nende kohtadega seostuvad.
Possipilities of Soft-GIS method in place-based partcipatory planning, the case study of Luunja municipality
Pehme-GIS meetodi võimalused kohapõhises kaasavas planeerimises Luunja valla näitel
The place attachment was covering an average area of 8.3 km².
Kohaseotuse ala hõlmas keskmiselt 8 km² suurust ala, pooled neist hõlmasid Luunja alevikku ja enamasti ulatusid alad jõeäärde.
In residential areas the households in Luunja village and in scattered settlements were mostly marked positively.
Elamualadest hinnati kõige kõrgemalt Luunja alevikku ja majapidamisi hajaasustuses.
In the green areas, the positive experiences were located mainly in the shores of Emajõgi and in manor parks.
Rohealadest said enim märgistusi Emajõeäärsed alad ning mõisapargid.
Calorific value of sawdust and manure bedding (13.61 MJ/kg) was the highest, while the sample of straw and manure provided the lowest result (7.62 MJ/kg).
Saepuru ja sõnniku allapanu kütteväärtus (13,61 MJ/kg) oli kõige kõrgem ja madalama tulemuse andis põhu ja sõnniku proov (7,62 MJ/kg).
This Bachelor’s thesis provided an overview of the nature of horse tourism, its trends in Europe and current situation in Estonia.
Käesolevas bakalaureusetöös anti ülevaade hobuturismi olemusest, selle trendidest Euroopas ja hetkeseisust Eestis.
The most common reason for horse breeding was for own and family use.
Levinum pidamise põhjus oli enda ja pere jaoks.
Eleven persons were interested in alternative use of manure and bedding.
Sõnniku ja allapanu alternatiivse kasutuse kohta tundsid huvi 11 inimest.
In addition, the theme of advantages of bioenergy production and negative aspects of environmental impact were covered.
Puudutati bioenergia tootmise kasulikkuse teemat ja keskkonnamõjude negatiivseid pooli.
Horse manurepotential as biofule
Hobusõnniku potentsiaal biokütusena
The hypothesis that horse manure has a potential for bioenergy production is also incorrect, because the resulting calorific value is too low.
Hüpotees, et hobusõnnikul on potentsiaali bioenergiana ei pea samuti paika, kuna saadud kütteväärtus oli liiga madal.
The argument that there are problems with handling horse manure in Estonia was refuted.
Väide, et Eestis on hobusõnniku käsitlemisega probleeme, lükati ümber.
Measurement results showed that manure and bedding used in the stable determine if the production of bioenergy is feasible or not.
Mõõtmiste tulemusel selgus, et sõnnik ja tallis kasutusel olev allapanu määrab ära, kas sellest tasub toota bioenergiat või mitte.
The questionnaire showed that most respondents had no problems with handling and storage of manure.
Ankeedist selgus, et enamusel sõnniku käitlemisega ning hoiustamisega probleeme ei olnud.
Altogether 35 horse breeders filled in the research questionnaire.
Uurimusküsimustiku ankeedile vastasid 35 hobusepidajat.
Eleven horse breeders plan to increase the number of horses on their farms in the future.
Tulevikus 11 hobusepidajat plaanib hobuseid juurde võtta.
The side product of horse breeding, manure and bedding is used as a fertilizer in the fields.
Hobuste pidamisest tekkinud kõrvalsaadus, sõnnik ja allapanu, leiab kasutuse põldudel väetisena.
The thesis introduced methods of horse breeding and legislation and possibilities related to the handling of its side product – manure.
Tutvustati hobuste pidamise viise ja sellega kaasneva kõrvaltoote, sõnniku, käsitlemise seadusandlust ja võimalusi.
The main factors that were researched were the flexibility of the local job market, education and GDP.
Põhilisteks teguriteks, mida töös uuriti olid tööturu paindlikkus, haridus ning SKP.
The largest tie to the unemployment rate was the chain-linked volume of GDP, this was confirmed by both correlation and regression analysis.
Kõige suurem seos töötuse määraga on SKP aheldatud väärtusel, mida kinnitasid nii korrelatsioon- kui ka regressioonanalüüs.
In addition, the author used regression and correlation analysis to confirm the relation between different data.
Lisaks on töö autor kasutanud korrelatsioonanalüüsi ning regressioonanalüüsi andmete omavaheliste seoste kontrollimiseks.
Lack of available jobs is a large problem in Ida-Viru county as the unemployment rate in the years 2006-2015 was the highest in the Republic of Estonia.
Tööpuudus Ida-Viru maakonnas on suur probleem, kuna töötuse määr aastatel 2006 – 2015 oli Eesti Vabariigi kõrgeim.
Consequently, the author made the conclusion that the increase of the chain-linked volume of GDP will lower the unemployment rate in Ida-Viru county.
Sellest tulenevalt tegi autor järelduse, et mida rohkem suureneb SKP aheldatud väärtus Eestis, seda madalamaks muutub töötuse määra Ida-Viru maakonnas.
Factors affecting unemployment in Ida-Viru county 2006-2015
Töötust mõjutavad tegurid Ida-Viru maakonnas aastatel 2006-2015
In writing this thesis the author has used figures collected from Statistics Estonia and various electronical literary sources.
Töö koostamisel on autor kasutanud Eesti Statistikaameti andmebaasist saadud arvnäitajaid aastate 2006 – 2015 kohta ning erinevaid elektroonilisi kirjandusallikaid.
In the writing of this thesis it became apparent that there are several factors that affect unemployment in Ida-Viru county.
Töö koostamisel selgus, et Ida-Viru maakonna töötust mõjutavad mitmed tegurid.
The aim of this thesis is to analyze unemployment and its contributing factors in Ida-Viru county during the years 2006-2015.
Bakalaureuse töö eesmärgiks on analüüsida töötust ning seda mõjutavaid tegureid Ida-Viru maakonnas aastatel 2006 - 2015.
The study involved three institutions, in total employed 26 workers.
Uuringus osales 3 asutust, kus töötas kokku 26 töötajat.
None of workers used hearing protection.
Kuulmiskaitsevahendeid ei kanna ükski töötaja.
The client service workers' average capacity for work during two shifts was 93–101%.
Töötajate keskmine töövõime kahe vahetuse jooksul oli 93–101%.
The maximum noise level measured on the workplace was 112.5±0.5 dB(A) and 142.5±0.5 dB(C) in case of the first time and 106.3±0.5 dB(A) and 127.9±0.5 dB(C) the second time.
Töötajate töökohtadel mõõdeti maksimaalselt mürataset esimesel korral 112,5±0,5 dB(A) ja 142,5±0,5 dB(C) ning teisel korral 106,3±0,5 dB(A) ja 127,9±0,5 dB(C).
The study was conducted using measurement and data processing method, observation and questionnaire method.
Uuringu läbiviimiseks kasutati mõõtmis- ja andmetöötlusmeetodit, vaatlus- ja ankeetmeetodit.
The respondents of the questionnaire indicated that the disturbing noise in the work environment is often 53.8% and rarely 38.5%.
Ankeetküsitluses täheldas häirivat müra töökeskkonnas sageli 53,8% ja harva 38,5% vastajatest.
It is generally believed that the client service workers job is fun and enjoyable, but often people do not acknowledge that it is an occupation in night shifts, exposed to loud noise in work environment, the client service worker must constantly communicate with customers and working on feet throughout the shift.
Üldiselt arvatakse, et klienditeenindaja töö on lõbus ja meeldiv, kuid sageli ei teadvustata endale, et tegemist on öötööga, kus töökeskkonnas on vali müra, tuleb pidevalt suhelda klientidega, olla tähelepanelik ning sealjuures seista jalgadel pea kogu vahetuse jooksul.
Impact of work environment risk factors and night work on health and work ability of the client service workers
Töökeskkonna ohutegurite ja öötöö mõju klienditeenindaja tervisele ja töövõimele
Work ability changed during the shift and it depended on employee’s mental and physical tolerability, which is individual indicator.
Töövõime muutus vahetuse jooksul sõltub töötaja vaimse ja füüsilise koormuse taluvusest, mis on aga igal inimesel individuaalne.
The average equivalent noise level measured in A-scale exceeded the limit value significantly (p=0,0001).
Mõõdetud keskmine ekvivalentne müratase A-skaalal ületas oluliselt piirnormi (p=0,0001).
The aim of this study was to evaluate work environment and health indicators of the client service workers and to find the associations between risk factors and health indicators.
Antud uurimistöö eesmärgiks oli hinnata klienditeenindaja töökeskkonda, töötajate tervisenäitajaid ja töövõimet ning leida seoseid töökeskkonna ohutegurite ja tervisenäitajate vahel.
The microclimate measurements of work rooms – air temperature, relative humidity and air velocity – showed the optimal or allowable range or slightly above the recommended level.
Mikrokliima mõõtmistulemused ruumide õhutemperatuuri, õhu suhtelise niiskuse ja õhu liikumiskiiruse osas olid kas optimaalses või lubatud vahemikus või veidi üle soovitusliku normi.
This research focuses on the client service workers who perform as bar workers’ job at night clubs.
Antud uurimistöö keskmes on klienditeenindajad, kes täidavad meelelahutusasutustes baaritöötajate tööülesandeid.
Eyes’ fatigue and lippitude were the most frequent health problems among bartenders (64–100%).
Silmade kipitust ja väsimust on täheldanud enamus klienditeenindajaist (64–100%).
The average levels of the rooms’ temperature and relative humidity were significantly increased during shifts (p=0,0001).
Ruumide keskmine õhutemperatuur ja õhu suhtelise niiskuse tase oluliselt suurenesid tööpäeva jooksul (p=0,0001).
The less associated with work were impaired vision, dizziness, allergies and viral infections.
Kõige vähem seostati tööga nägemise halvenemist, pearinglust, allergiat ja viirusnakkusi.
The most frequent health complaints the respondents associated with their work were sleep disorders, drowsiness, fatigue and pain in the legs.
Enim seostasid klienditeenindajad esinevatest tervisekaebustest oma tööga unehäireid, unisust, väsimust ja valusid jalgades.
The increase in heart rate and blood pressure parameters and operational memory loss were the most common reasons for decline of work ability.
Kõige sagedasemaks põhjuseks töövõime langusel olid pulsi ja vererõhu näitajate tõus ning operatiivmälumahu vähenemine.
The average level of illuminance 136±61 lx in the cashier work area was below the standard (500 lx) which means poor lighting.
Töökohad kassapiirkonnas olid alavalgustatud, kuna keskmine valgustatuse tase töökohtadel oli 136±61 lx, aga piirnormiks on 500 lx.
In the last century, the forest area has increased by more than two times.
Eestis on viimase sajandi jooksul metsamaa pindala suurenenud rohkem kui kaks korda.
From which it could be concluded that the half of the permanent plots have been established to a land, where previously has no forest grown.
Millest võis järeldada, et pooled püsiproovitükid on rajatud maa-aladele, kus varem pole metsa kasvanud.
So far, however, there is no information about historical land use of the plots locations.
Siiani puudub aga teave proovitükkide asukohtade ajaloolise maakasutuse kohta.
The aim of work is to study the permanent plots land use since the beginning of the last century and to compare it with Estonia's general land use.
Töö eesmärgiks on uurida kasvukäigu püsiproovitükkide maakasutusviisi alates eelmise sajandi algusest ning võrrelda seda Eesti üldise maakasutusega.
The same result was also confirmed by examining plots of land use.
Seesama tulemus sai kinnitust ka proovitükkide maakasutusviise uurides.
In addition, the plots studied from stands natural of trees dropouts, the reasons for this and described the habitats through soil and undergrowth study.
Lisaks on proovitükkidel uuritud puistute looduslikkust, puude väljalangevust ja selle põhjuseid ning kirjeldatud kasvukohti läbi mulla- ning alustaimestiku uuringute.
The data that have been collected based on six different maps is used to draw land-use scenarios.
Kaartidelt kogutud andmete põhjal koostati maakasutuse stsenaariumid kuue erineva kaardi põhjal.
Estonian forest of the permanent plots network are input to a single tree and stands level composed forest models.
Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkide võrgustik on sisendiks üksikpuu ning puistu tasemel koostatud metsandusmudelitele.
To investigate the land use is used geoportal historical maps map application.
Maakasutuse uurimiseks kasutatakse geoportaali ajalooliste kaartide kaardirakendust.
The work showed that the permanent plots land use change is well reflected across Estonia.
Töö käigus selgus, et püsiproovitükid peegeldavad hästi kogu Eesti maakasutuse muutust.
Lastly, is selected orthophoto to assess the current state of the stands.
Viimaseks on valitud ajakohane ortofoto, et hinnata ka puistu hetkeseisu.
Land-use changes on the Estonian network of forest research plots
Maakasutuse muutused Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel
Comes and goes
Tuleb ja kaob
This work creates functions for areas that are not used right now, creates access to the river and makes city environment greener and more diverse.
Töös leitakse funktsioon hetkel kasutuna olevatele aladele, luuakse ligipääsud jõele, ning muudetakse linnakeskkonda rohelisemaks ja liigirikkamaks.
The aim of this work is to create good and pleasant environment in Turu street area and make connections better between the river and city.
Töö eesmärk on luua Turu tänava piirkonda meeldiv ja hea linnakeskkond, Töö eesmärgiks on luua alale meeldiv ja hea avalik keskkond ja muuta paremaks ühendusi Emajõe ja linna vahel.
The experiment lasted 3 weeks.
Katse kestvus oli 3 nädalat laboritingimustes.
The hypothesis is that Estonian strains grow faster on cooler temperatures than foreign strains.
Hüpoteesiks on, et Eesti tüved kasvavad jahedamatel temperatuuridel kiiremini, kui võõramaised tüved.
Six different Estonian fungal strains (L1-L6), Mycelia strain of Belgian origin (L7), Hungarian strain (L8) and United States strain (L9) were used in the study.
Töös kasutati kuute erinevat Eesti seenetüve (L1-L6), Mycelia Belgia päritolu tüve (L7), Ungari (L8) ja Ameerika Ühendriikide tüve (L9).
Ganoderma lucidum is saprotrophic fungus and decomposer of dead organic matter.
Lakkvaabik (Ganoderma lucidum) on üheaastane saprotroofne seen ehk surnud orgaanilise aine lagundaja.
Effect of temperature on growth of ganoderma lucidum strains
Temperatuuri mõju lakkvaabiku (Ganoderma lucidum) tüvede kasvule
Various strains of Ganoderma lucidum are cultivated all over the world, but Estonian origin fungal strains are not studied and grown.
Lakkvaabiku erinevaid tüvesid kultiveeritakse üle maailma, kuid Eesti seenetüvesid pole teadaolevalt kasvatatud ega uuritud.
Nine petri dishes were made for each fungal strain and each strain was done in 3 replicates at three different temperatures: room temperature (22oC), 30oC and 9oC.
Iga seenetüve kohta tehti 9 katsetassi ning omakorda oli iga tüvi 3 korduses kolmel erineval temperatuuril: toatemperatuur (22oC), 30oC ja 9oC.
The aim of this thesis is to study the effect of different temperatures on the growth rate of different Ganoderma lucidum strains on pure medium.
Töö eesmärgiks on uurida erinevate temperatuuride mõju lakkvaabiku erinevate tüvede kasvukiirusele puhaskultuuris.
The Estonian strain L1 had lowest growth, with an average growth rate was only 0.5 mm per day at all temperatures.
Kõige aeglasemalt kasvas Eesti tüvi L1, mille kõikide temperatuuride keskmiseks kasvukiiruseks mõõdeti vaid 0,5 mm ööpäevas.
The fastest growth of the mycelium in pure medium was seen for all fungal strains at room temperature, 2.53 mm per day and the slowest 0.18 mm per day at 9°C.
Kõige kiiremat seene mütseeli kasvu puhaskultuuris mõõdeti kõikide tüvede lõikes toatemperatuuril 2,53 mm ööpäevas ning kõige aeglasemat 9°C temperatuuril 0,18 mm ööpäevas.
The fastest fungal strain growth at all three temperatures was the L7 (Mycelia, of Belgian origin), which average growth rate was 2.7 mm per day.
Kõige kiiremini kõikidel temperatuuridel kasvas seenetüvi L7 (Mycelia Belgia päritolu), mille keskmiseks kasvukiiruseks kolme temperatuuri alusel saadi 2,7 mm ööpäevas.
The results of this experiment gives information of the difference between the fungal strains growth and work with these strains will be continue.
Lakkvaabiku Eesti tüvesid pole teadaolevalt varem testitud ega ka kasvatatud, antud katse tulemused annavad esialgse hinnangu seenetüvede erinevuse välja selgitamiseks ning nendega edasi töötamiseks.
The experiments were conducted during the spring of 2014 until the spring of 2015.
Katsed teostati ajavahemikul kevad 2014 kuni kevad 2015.
This thesis consists of three parts.
Uurimustöö koosneb kolmest osast.
Microbiological analysis was conducted.
Teostati mikrobioloogiline analüüs.
The third part includes results that have been presented in tables and bar charts as well as described and analysed.
Kolmandas osas: Tulemused ja arutelu on tabelites ja tulpdiagrammides kirjeldatud ja analüüsitud saadud tulemusi.
Microbiological and physico-chemical analyses of probiotic ice cream were carried out in the corresponding laboratories of the Department of Food Science and Technology.
Probiootilise jäätise mikrobioloogilised ja füüsikaliskeemilised analüüsid teostati Toiduteaduse ja toiduainete tehnoloogia osakonna vastavates laboratooriumides.
A corresponding technological scheme was developed for making cottage cheese ice cream.
Toorjuustujäätise valmistamiseks töötati välja vastav tehnoloogiline skeem.
Probiotics, the possibility of usage and preservation thereof in making ice cream, and survival of probiotic bacteria in the ice cream as well as chemical composition of carrot as a possible additive of ice cream is described in the overview of the literature.
Kirjanduse ülevaates kirjeldatakse probiootikume, nende kasutamise võimalikkust ja säilivust jäätise valmistamisel, probiootiliste bakterite elulevust jäätises ning kirjeldatakse porgandi kui jäätise võimaliku lisandi keemilist koostist.
Fat content, dry weight content, protein content, and pH level of ice cream were determined, and sensory evaluation of ice cream was carried out.
Määrati probiootilise jäätise rasvasisaldus, kuivainesisaldus, valgusisaldus, jäätise pH, toimus jäätise sensoorne hindamine.
The experimental part includes ice cream making experiments that were carried out in the micro-dairy of the Department of Food Science and Technology.
Eksperimentaalses osas viidi läbi probiootilise jäätise valmistamise katsed Toiduteaduse ja toiduainete tehnoloogia osakonna mikromeiereis.
Study possibilities to use cottage cheese and squash of carrot in making probiotic ice-cream
Kohupiimapasta ja porgandimehu kasutamisvõimaluste uurimine probiootilise jäätise valmistamisel
During the experiments of the thesis it became evident that probiotic ice cream can be made from cottage cheese and squash of carrot.
Uurimustöö katsetest selgus, et kohupiimapastat ja porgandimehu on võimalik kasutada probiootilise jäätise valmistamisel.
Probiotic bacteria preserve in the ice cream for up to 30 days; upon preservation that lasts more than a month, the amount of probiotic bacteria decreases significantly.
Probiootiliste bakterite arv oli 20% kohupiimapastat ehk toorjuustu ja 40% probiootiliste bakteritega fermenteeritud porgandimehu sisaldavas jäätises pärast valmistamist ja pärast 30 päevast säilitamist temperatuuril -16...-20 °C üle terapeutilise miinimumi (>106 pmü/g).
Further aim is to study how to make ice cream where probiotics would be preserved for more than 30 days.
Uuringuid tuleks jätkata, et leida lahendusi, kuidas pikendada probiootiliste bakterite säilivust üle terapeutilise miinimumi pikemaks perioodiks kui üks kuu.
The purpose of the bachelor thesis is, by using the Du Pont method, to value the financial state of Lincona Konsult Ltd and bring forth the reasons why a profitable company is at a loss from the beginning of the year 2009.
Käesolevas bakalaureusetöös hinnati AS Lincona Konsult finantsseisundit ning toodi välja põhjused, miks alates asutamisest 1992. aastal kasumis olnud ettevõte on alates 2009. aastast kahjumis.
Lincona Konsult Ltd financial analysis based on the Du Pont method during the years 2005 - 2011
Finantsanalüüs Du Pont`i meetodi järgi AS Lincona Konsult näitel aastatel 2005 - 2011
Data were analyzed using descriptive statistics and correlations.
Andmeid analüüsiti kasutades kirjeldavat statistikat ning korrelatsioone.
The possibility of setting up reporting channels in Estonian local governments is also positive, as most respondents considered their existence to be an important and encouraging factor.
Teavitusliinide loomise võimalus on Eesti kohalikes omavalitsustes samuti positiivne, sest enamik vastajatest pidas nende olemasolu tähtsaks ning julgustavaks teguriks.
A web-based questionnaire survey was conducted in order to collect primary data and 301 Estonian local government employees and officials participated.
Esmaste andmete kogumiseks viidi läbi veebipõhine ankeetküsitlus, milles osales 301 Eesti kohalike omavalitsuste töötajat ja ametnikku.
Nor has it been done in the European Union which led to the creation of a directive to protect whistleblower and it also entails an obligation to set up whistleblowing reporting channels in organizations.
Samuti pole seda tehtud Euroopa Liidus, mille tõttu loodi vastav direktiiv vihjeandjate kaitseks ning see toob kaasa vihjeandmise teavitusliinide loomise kohustuse organisatsioonides.
The results of the survey showed that attitudes towards whistleblowing are largely positive.
Küsitluse tulemustest selgus, et hoiakud vihjeandmise osas on suures osas positiivsed.
The aim of the master’s thesis is to evaluate the attitudes of local government employees and officials about whistleblowing and its methods with the aim of finding suitable information lines for local governments.
Magistritöö eesmärgiks on hinnata kohalike omavalituste töötajate ja ametnike hoiakuid vihjeandmisest ja nende meetoditest eesmärgiga leida sobivad teavitusliinid kohalikele omavalitsustele.
According to the results, whistleblowing in local governments is most significantly influenced by the aspect of the violation and whether the whistleblower is anonymised.
Tulemustest ilmnes, et vihjeandmist kohalikes omavalitsustes mõjutab kõige olulisemalt rikkumise aspekt ning see, kas vihjeandjale on tagatud anonüümsus.
The results of the master’s thesis are useful for all local governments, because the research provides important information about the conditions under which the reporting channel could work in the local government.
Magistritöö tulemustest on kasu kõikidele kohalikele omavalitsustele, sest läbiviidud uurimus annab olulist informatsiooni, millistel tingimustel võiks vihjeandmise mehhanism omavalitsuses toimida.