natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis concludes that Estonian fantastic fiction has been heavily influenced by the historical and cultural context: by the traditional folk themes, by the changes in the scientific-technological worldview and by the genre examples from the Anglo-American literary tradition.
Väitekirja lõpuks kujuneb diskursiivne tõdemus, et eesti ulmekirjandust on paljuski mõjutanud ajalooline ja kultuuriline kontekst, peamiselt kas algupärane folkloorne ainestik, teaduslik-tehnilise maailmapildi muutused või angloameerikalikud žanrieeskujud.
The thesis consists of seven scientific articles, which deal with the theoretical elucidation and conceptualization of fantastic fiction but also with several genre specific questions based predominantly on the genre analysis centered upon Estonian fantastic fiction prose.
Väitekirja osaks on seitse artiklit, milles olen tegelenud ulmekirjanduse teoreetilise määratlemise ja mõtestamisega, aga ka mitmete žanrispetsiifiliste küsimustega peamiselt eesti ulmeproosale keskenduva žanrianalüüsi näitel.
In several articles, the thesis utilizes structural analysis of the subject matter and motives (resting on the qualitative genre analysis), which enables to accentuate and highlight the dominant genre elements of the texts.
Mitmes artiklis rakendan kvalitatiivse žanrianalüüsiga haakuvat strukturalistlikku teema- ja motiivianalüüsi, mis võimaldab esile tuua tekstide dominantseid žanrielemente.
Following the main goals of the research, the thesis examines the genre poetic features of Estonian fantastic fiction by delving into the literary specifics of the different genres (fantasy and horror fiction, alternative history, magical realism, etc.).
Töö üldisest eesmärgipüstitusest tulenevalt vaatlen eesti ulmekirjanduse žanripoeetilisi tunnusjooni, süvenedes eri žanrite (nagu ime- ja õudusulme, alternatiivajaloo, maagilise realismi) kirjanduslikku spetsiifikasse.
The delineation of the fantastic fiction genres and the determination of the genre texts is by no means an easy task; the poetic techniques of the fantastic fiction vary considerably from one work to another and are often eclectic and thereby forming the layers of either the canonical mainstream fantastic fiction or those of sporadic slipstream fantastic fiction.
Ulmežanrite piiritlemine ja žanritekstide määratlemine on kahtlemata keerukas tegevus, sest ulmekirjanduse poeetilised võtted on teoseti äärmiselt variatiivsed ja sageli eklektilised, moodustades kas kanoonilise žanriulme või sporaadilise piirialaulme kihte.
The thesis describes and analyses the main and sub genres of Estonian fantastic fiction by utilizing both the descriptive and comparative approaches in examining the genre poetics.
Kirjeldan ja analüüsin eesti ulmekirjanduse põhi- ja alamžanreid, rakendades žanripoeetika vaatlusel deskriptiivset ja komparativistlikku lähenemisviisi.
This research is guided by the popular tradition of Estonian literary criticism of this century, which treats fantastic fiction as an overwhelming super genre and divides fantastic fiction into the three main genres: fantasy, horror and science fiction.
Töös juhindun käesoleva sajandi eesti kirjanduskriitikas levinud tavast liigitada ulmekirjandus kui mastaapne superžanr kolmeks põhižanriks: ime-, õudus- ja teadusulmeks.
By examining a large number of texts of fantastic fiction, the thesis explores the genres of Estonian fantastic fiction and their poetics in the light of broad genre theoretical perspectives as well as more specific descriptions of the genres.
Väitekirjas uurin eesti ulmekirjanduse žanreid ja nende poeetikat üldiste žanriteoreetiliste arusaamade ning spetsiifiliste žanrikirjelduste taustal, kaasates käsitlusse arvukalt ulmekirjandus-tekste.
In analyzing texts from fantasy fairy-tales of the mid-nineteenth century to steam punk of the twenty first century, the thesis offers a comprehensive overview of a possible genre system of Estonian fantastic fiction.
Töö pakub põhjaliku sissevaate eesti ulmekirjanduse ühte võimalikku žanrisüsteemi, mis hõlmab tekste alates 19. sajandi keskpaiga kunstmuinasjutust kuni 21. sajandi alguse aurupungini.
As the presented results indicate this is not always the case.
Väitekirjas esitatud tulemused näitavad, et see eeldus ei pea alati paika.
Nevertheless, the Bernoullian model is simpler and more easily falsi¬fiable.
Samas on Bernoulli mudel matemaatiliselt minimalistlikum ning lihtsamini falsifitseeritav.
Many previous studies have presumed, explicitly or tacitly, that in forming of the global motion percept, all elementary motion signals present in the stimulus are pooled together.
Enamik senistest uurimustest on eksplitsiitselt või implitsiitselt eeldanud, et globaalse liikumismulje kujunemisse on kaasatud kõik stiimulis esindatud elementaarsignaalid.
Pooling of elementary motion, colour, and orientation signals into global perception
Elementaarsete liikumis-, värvi- ja orientatsioonisignaalide summeerimine terviklikuks tajuks
This new method for identifying one neglected aspect of the mental architecture – avoiding repeated tagging – provided a strong proof that in a considerable number of trials human observer counted the same element twice or more times which can only be done at different time moments, that is serially.
Pakutud meetod võimaldab uurida mentaalse arhitektuuri üht seni vähest tähelepanu pälvinud aspekti – elementide korduvat loendamist – ning selle rakendamine on viinud kaalukate tõenditeni, mis viitavad, et teatud hulgal vaatluskordadest segistab inimene juba loendatud ning veel loendamata elemendid, võttes üht ja sama elementi arvesse korduvalt, mis saab sündida vaid seriaalselt.
It was concluded that if an empirically determined psycho¬metric function for numerical discriminations between two sets of items is better described by binomial rather than hypergeometric response model, it would provide evidence (that would not suffer from potential model mimicking) that some of these elements are inspected twice or more times.
Järeldati, et kui suhtelise arvukuse hindamise täpsust kajastav empiiriline psühhomeetriline funktsioon on paremini kirjeldatav binomiaalse kui hüpergeomeetrilise vastusmudeliga, viitab see üheselt, et teatud osa stiimulelementidest inspekteeritakse korduvalt, mis on võimalik ainult kahel või enamal ajahetkel (samas on välistatud olukord, kus paralleelne töötlusmudel imiteeriks seriaalset).
In the thesis, an approach of estimating observer’s efficiency in a straightforward fashion that is also highly comparable across different tasks and based on Bernoulli’s urn model is proposed.
Töös esitatakse konkreetne ja läbipaistev Bernoulli urnimudelitel põhinev meetod reaalse vaatleja efektiivsuse hindamiseks ideaalse vaatleja suhtes, mis ühtlasi võimaldab võrrelda sooritust erinevate ülesannete lõikes.
It was shown that the Bernoullian model is formally equivalent to the Thurstonian discrimi¬nation model in terms of the description of empirically obtained psychometric function.
Empiirilise psühhomeetrilise funktsiooni kirjelduse tasandil on Bernoulli ja Thurstone’i mudelid formaalselt ekvivalentsed ja sellest lähtuvalt puuduvad esialgu argumendid nende adekvaatsuse ja bioloogilise tõepära võrdlevaks hindamiseks.
The frontend has so far lacked a flexible infrastucture visualization component.
Halduskonsoolil on seni puudu olnud paindlik graafilise visualiseerimise võimalus.
In addition to functional requirements, the software should meet requirements for security, scalability, fault tolerance and standards compliance.
Lisaks funktsionaalsetele nõuetele võiksid lahendused vastata ka nõuetele, mis puudutavad turvalisust, skaleeritavust, tõrkekindlust ning standardite sobivust.
The standards should preferably be open and commonly used.
Standardite puhul on oluline, et need oleks avatud ja laialt levinud.
Studies have shown that system administrators tend to consider the GUI as less reliable and less efficient, but still better for the visualization of infrastructure.
Uuringutes on välja toodud, et GUI-d peetakse süsteemihalduse valdkonnas vähem usaldusväärseks ning vähem efektiivseks.
IT-infrastructure is comprised of the resources of an IT-system: physical and virtual machines (VMs), network connections, software, processors, memory, storage space and network interfaces.
IT-infrastruktuur hõlmab IT-süsteemi ressursse: füüsilised arvutid, virtuaalmasinad ja nende vahelised ühendused, samuti tarkvara, protsessorid, mälu, kettaruum ja võrguliidesed.
In order to manage IT-infrastructure, special software is needed to monitor and perform actions on these resources.
IT-süsteemi haldamiseks on vajalik tarkvara, mis võimaldaks ressursside olekut jälgida ning läbi viia ressurssidega seotud tegevusi.
Also, the solutions should work on mobile devices.
Samuti peaks lahendus olema kasutatav mobiiltelefonides, ka siis, kui tegemist on veebipõhise liidesega.
A typical scenario is a private cloud dedicated to running simulations for scientific research where many computers in a network need to be managed.
Tüüpiline stsenaarium on privaatpilv teadusasutustes, kus hulk arvuteid vajavad koostöö koordineerimist.
It is also important to be able to do management tasks from one remote computer.
Samuti on oluline haldamise võimalus kaugarvutist üle võrgu.
OpenNode consists of a central management server and a frontend for it called OpenNode Management Console (ONC).
See koosneb kesksest haldusserverist (OpenNode Management Server) ning veebipõhisest halduskonsoolist (OpenNode Management Console).
The practical part of the thesis is done for the open-source server virtualization project called OpenNode.
Töö praktiline osa toimub OpenNode’i projektis.
As part of the thesis, a component called VM-map is implemented, which is used to view physical machines and the VMs within them, to see information about them and to perform actions such as VM resizing and migration.
Töö raames luuakse komponent nimega VM-map (VM-kaart), mille eesmärk on muu hulgas kuvada füüsilisi masinaid koos nendes olevate virtuaalmasinatega, näidata masinate kohta vajadustele vastavat infot ning luua uusi võimalusi haldustegevuste läbiviimiseks.
Actions related to resources are, for example, allocating storage, starting and stopping VMs, migrating VMs, etc.
Ressurssidega seotud tegevused on näiteks mälu või kettaruumi jaotamine, virtuaalmasina käivitamine või peatamine, virtuaalmasina üleviimine ühest asukohast teise jms.
A part of the thesis analyses existing management software: VMware, Citrix, Cloudkick and OpenNode.
Virtuaalmasinate halduslahendusi pakuvad näiteks VMware, Citrix, Cloudkick, OpenNode jt. Üks juhendajatest, Ilja Livenson, on OpenNode’i arendaja.
For example, used disk space can be represented as a graphical bar instead of text for better comprehensibility.
Näiteks saab kasutatud kettaruumi kuvada mitte ainult andmeühikutes tekstina, vaid ka graafilise ribana selliselt, et suuremale andmemahule vastab suurem osa ribast.
Some features that system administrators typically use from the command line may not be worth implementing in the GUI.
Süsteemiadministraatoritel on paljusid süsteemihalduse tegevusi harjumuspärasem teha käsurea kaudu.
This thesis looks at how to create an intuitive and efficient graphical user interface (GUI) for this type of software.
Eeskätt keskendub töö eelkirjeldatud tarkvara graafilise kasutajaliidese (GUI) kavandamisele.
Luckily, there are easier ways.
Kuid leidub ka lihtsamaid meetodeid.
Besides personality traits, we should also study the situations that people experience.
Lisaks iseloomuomadustele tuleb arvestada ka inimest ümbritseva situatsiooniga.
A systematic review of literature outlined two personality traits – cognitive control and food drive.
Süstemaatiline kirjanduse ülevaade näitas, et leidub kaks peamist iseloomuomadust – enesekontroll ja toidutung.
Food drive stands for the will to work for food and for the ability to notice food signals in the environment.
Toidutung tähistab soovi toidu saamise nimel vaeva näha ja toidusignaale paremini keskkonnas märgata.
When eating out, simples rules could help, such as „if cake is offered, I order tea instead".
Väljas söömas käies võib panna paika reegli, et kui pakutakse kooki, võtan ainult kohvi.
For instance, one could clear her environment from temptations, so no restraint is needed.
Näiteks võime oma kodu teha ahvatluste vabaks, siis polegi vaja ka end kontrollida.
To measure these traits, the review also suggested best behavioural tests and questionnaires.
Ülevaade andis juhiseid, kuidas neid mehhanisme kõige paremini käitumuslike testide ja küsimustikega mõõta.
Results revealed that an ability to eat similar meals is supported by higher cognitive control, but is undermined when people eat with others, away from home, when they consume alcohol or conduct physical activity.
Selgus, et söömise stabiilsust toetab enesekontrollivõime, ja vähendavad mitmesugused situatsioonid nagu väljas söömine, söömine koos teiste inimestega, alkoholi tarbimine ning füüsiline aktiivus.
Why do then some people develop obesity, but others seem resistant?
Miks mõned tahavad mett rohkem kui teised?
The thesis introduced novel methods to overcome such issues.
Doktoritöö tutvustas uudseid lähenemisi selliste ebaselguste vältimiseks.
People high in food drive are more prone to overeat.
Kõrgema toidutungiga inimestel on suurem risk ka toiduga liialdada.
Such inconsistencies lead to confusion, as it is hard to understand, which aspects of personality associate with obesity.
Kui sellised küsimustikke seostada ülekaaluga, siis on ebaselge, millise loomuomadusega ülekaal seostub.
Dieting is known to fail, as not everyone has high levels of cognitive control.
Dieedipidamine nõuab tugevat enesekontrolli, mida kõigil pole.
Towards a comprehensive framework for the psychological mechanisms of obesity and overeating
Ülekaalu ja ülesöömisega seotud psühholoogilised mehhanismid: mitmekülgse raamistiku loomine
Second, a single questionnaire could be measuring several personality traits at the same time.
Küsimustikega mõõtmisel võib tekkida kaks probleemi – mitmed erineva nimega küsimustikud mõõdavad sama iseloomuomadust, või siis mõõdab üks küsimustik mitut loomuomadust korraga.
Uku Vainik’s PhD thesis has outlined the main psychological mechanisms behind successful resistance to the lure of unhealthy food.
Uku Vainiku doktoritöö uurib, milliseid psühholoogilised mehhanismid reguleerivad meie võimet ahvatlevale toidukeskkonnale vastu panna ja kuidas neid kõige paremini mõõta.
People higher in cognitive control are more likely to eat healthy despite their food drive.
Enesekontroll seevastu võimaldab toidutungi ohjata – suurema enesekontrolliga inimestel on lihtsam toidutungile vaatamata tavapäraselt süüa.
Results of thesis can be used regain control over eating.
Tulemusi saab kasutada tõhusamaks toidutungi regulatsiooniks.
For that, we analysed the people’s records of their daily eating behaviours.
Neid saab arvesse võtta, kui inimesed täidavad söögipäevikuid.
Current environment is more food rich than ever.
Tänapäeval pakutakse toitu meeletus koguses.
Celiac disease has been described together with nearly 100 different diseases, especially with different diseases of the immune system, including allergic diseases.
Tsöliaakia võib esineda koos ligi 100 erineva haigusega, sagedamini erinevate immuunsüsteemi haigustega, sealhulgas allergiahaigustega.
Since, the auto-antibodies are detectable often many years before the development of autoimmune disease, atopic dermatitis patients with early onset and severe dermatitis should be screened for antinuclear antibodies, and antibody positive subjects should be regularly followed-up for the possible development of autoimmune disease.
Kuna aga autoantikehad ilmuvad sageli aastaid enne autoimmuunhaiguse väljakujunemist, tuleks raskekululise atoopilise dermatiidiga patsiente uurida nende antikehade suhtes ning antikeha-positiivseid isikuid jälgida regulaarselt võimaliku autoimmuunhaiguse väljakujunemise suhtes.
For a long time coeliac disease was considered a very rare disease in small children, but in recent decades it has been shown to occur in up to 3% in Western populations.
Pikka aega peeti tsöliaakiat väga harva esinevaks väikelapseea haiguseks, kuid viimastel aastatel on Euroopas tsöliaakiat leitud kuni 3%-l rahvastikust.
Comparing prevalence of coeliac disease in 351 children with atopic dermatitis and in 1160 school children, it occurs four times more frequently in atopic dermatitis (1.4%).
Võrreldes 351 atoopilise dermatiidiga last eelnevalt uuritud koolilastega, esineb tsöliaakiat atoopilise dermatiidiga lastel üle nelja korra sagedamini (1.4%).
Although, antinuclear autoantibodies were found in atopic dermatitis patients at an earlier age and higher titer when compared to control group, the difference was not statistically significant.
Lisaks leidsime atoopilise dermatiidiga lastel tuumavastaseid autoantikehi veidi kõrgemas tiitris ja nooremas eas kui kontrollgrupis, ei olnud erinevused statistiliselt olulised.
Childhood coeliac disease in Estonia, prevalence in atopic dermatitis and immunological characterisation of coexistence
Lapseea tsöliaakia Eestis, esinemine atoopilise dermatiidiga lastel ja koosesinemise immunoloogiline iseloomustus
The aim of our study was to find the incidence of childhood coeliac disease in Estonia, the prevalence in atopic dermatitis and to characterise their immunological peculiarities.
Uuringu eesmärgiks oli hinnata lapseea tsöliaakia haigestumust Eestis, levimust atoopilise dermatiidiga lastel ning iseloomustada nende koosesinemise kliinilisi ja immunoloogilisi eripärasid.
Analysing data from all coeliac disease cases diagnosed in 1976-2010 in Tallinn Children’s Hospital and Children’s Clinic of Tartu University Hospital, we found more than 30-fold increase in coeliac disease incidence over the years.
Analüüsides kõiki aastatel 1976-2010 diagnoositud tsöliaakiajuhte Eesti lastel selgus, et antud perioodil on haigestumus tõusnud enam kui 30 korda.
In order to assess the prevalence of childhood coeliac disease, 1160 randomly selected Estonian schoolchildren were studied and the prevalence of 0.34% was found.
Tsöliaakia levimuse hindamiseks Eestis teostati sõeluuringud 1160-l juhuslikult valitud Eesti koolilapsel ning leiti, et tsöliaakiat esineb Eestis oluliselt sagedamini kui varasemalt arvatud (vähemalt 0.34%).
In 1976-1980 coeliac disease was diagnosed only in under-two-year-old children with classical clinical picture (diarrhoea with failure to thrive and/or weight loss, stomach pain), however, in 2006-2010 it was mostly diagnosed with atypical or silent clinical presentation in over-five-year-old patients.
Kui uuringu algaastail diagnoositi tsöliaakia vaid alla kaheaastastel tüüpiliste kaebustega lastel, siis perioodil 2006-2010 diagnoositi enamus juhte atüüpiliste kaebustega või hoopis kaebusteta üle viie aastastel lastel.
In coeliac disease the ingestion of wheat gluten and related prolamines leads to inflammation and autoimmune damage of the small intestinal mucosa.
Tsöliaakia korral põhjustavad teraviljades esinevate valkude poolt vallandatavad autoimmuunreaktsioonid peensoole limaskesta kahjustuse.
However, half of the children were asymptomatic for coeliac disease, despite the overt damage at the intestinal mucosa.
Seejuures pooltel diagnoositud lastest ei esinenud vaatamata väljendunud soolekahjustusele tsöliaakiale viitavaid kaebusi.
Therefore, in order to prevent serious long-term complications, children with atopic dermatitis should be considered as a risk-group for coeliac disease, especially in the presence of gastrointestinal symptoms.
Seetõttu tuleks peensoole limaskesta kahjustusest tulenevate tüsistuste vältimiseks kaaluda atoopilise dermatiidi lisamist tsöliaakia riskigruppide hulka.
Genetic predisposition, dysregulated immune responses and environmental factors play role in the pathogenesis of both diseases.
Nii tsöliaakia kui ka atoopiline dermatiit on ühed sagedasemad lapseea kroonilised haigused, mille tekkes on oluline roll nii geneetilisel eelsoodumusel, immuunsüsteemi häiretel kui ka keskkonna-faktoritel.
Long-term results of arthroscopic treatment
Artroskoopilise ravi kaugtulemused
It is found that 28% of the adult population have signs of TMJ.
Üldpopulatioonis on leitud, et 28% -l inimestst esinevad kaebused TML poolt.
TMJ radiographic changes and teeth loss seems to be related to the low level of BMD and 25(OH)D level.
Selgus, et TML radioloogilised muutused ja okludeerivate hammaste arv on tihedalt seotud madala luutihedusega ja 25(OH)D madala tasemega.
This thesis is the first population-based study describing temporomandibular joint (TMJ) pain/discomfort impact on activities of daily living (ADL) in relation to the TMJ radiographic changes and bone markers (P1NP, CTX-1) and vitamin D (25(OH)D).
Tegemist on esimese uuringuga Eestis, kus on hinnatud valu/ebamugavustunnet temporomandibulaarliigeses (TML-is), radioloogiliste nähtude seost luumarkerite- (P1NP, CTX-1) ja D-vitamiiniga (25(OH)D) ning nende mõju igapäevasele elukvaliteedile.
Temporomandibular joint diagnostic imaging in relation to pain, bone characteristics.
Temporomandibulaarliigese piltdiagnostika seos valu ja luumarkeritega.
Assessment of individual ADL is important in the evaluation of TMJ disorders.
Personaalselt hinnatud ADL väärtused mängivad tähtsat rolli TML haiguste ennetamises ja kulus.
A long-term results of arthroscopic surgery of the TMJ disorders are analysed.
Analüüsiti ka TML artroskoopia kaugtulemusi Eesti elanikel.
Orthopantomograph (OPTG) is commonly used for assessment of bone changes in the TMJ.
Alalõualuuliigese radioloogilised nähud on hästi hinnatavad ortopantomogrammil (OPTG-l).
We found that pain/discomfort is related to the biochemical markers of bone turnover and 25(OH)D level.
Uuringu tulemustest saab järeldada, et valu/ebamugavustunne alalõualuuliigeses on seotud luutihedusega ja madala 25(OH)D tasemega.
Several functions of daily activities such as eating, swallowing, exercising and social life are the most disturbed.
TML häired halvendavad patsientide igapäevase tegevusega toimetulekut (ADL), nagu rääkimine, söömine ja sotsiaalne elu.
In our population based study 47% subjects had TMJ problems where pain is commonly accompanied by stiffness, sounds and functional limitations with result in a decreased quality of life, and thus exert a significant negative impact on ADL.
Artroskoopia, andes põhjaliku ülevaate liigese sisemusest, võimaldab vabastada ja eemaldada adhesioonid, fibrillatsioonid, silendada liigesepinnad jne. Postoperatiivselt paranes suu avamine, vähenes valu ja taandusid TML düsfunktsioonid.Kaugtulemuste analüüsist selgus, et artroskoopia on efektiivne meetod TML haiguste ravis.
The results of arthroscopy offered favourable long-term stable results with regard to improved mouth opening and reducing pain and dysfunction.
Enam levinud kaebusteks oli valu, palpatoorne hellus ja krepitatsioon, raskused suu avamisel ning üldine liigutuste piiratus.