natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The paper focuses on the rationality of transportation companies and the evaluation of it.
Käesolev töö käsitleb transpordiettevõtte majandustegevuse ratsionaalsust ning selle objektiivset hindamist.
According to rationality principles the resources should be used as much as possible.
Ratsionaalsuse põhimõtte järgi oleks kasulik, kui veokid on efektiivselt kasutuses.
The most important part of the theoretical item is the description of cost management system and its importance in a transportation company as well as its usefulness in rationalizing a company.
Teoreetilise osa olulisemaks alateemaks on kuluarvestuse kirjeldus ning selle vajalikkuse välja toomine ning kirjeldus teoreetilistest võimalustest ettevõtte ratsionaalsuse hindamiseks.
In the theoretical part, some limitations to transportation are also described, such as Estonian laws regulating transportation and some international contacts.
Antakse ülevaade ka valdkonnaga seonduvatest piirangutest – käsitletakse Eesti Autovoeseadust, Rahvusvahelise Autokaubandusveo Konventsiooni ning INCO-nõudeid.
What’s more important that the absence of the monitoring system means, that the company is unable to evaluate its rationality and opportunities to improve.
Eelkõige tähendab see aga, et ettevõttel endal jääb samuti puudu andmetest, et adekvaatselt hinnata oma transporditegevusetegevuse ratsionaalsust.
The company should also consider using some vehicles more often as some of them have more work free days than the others.
Käesolevas töös analüüsitud ettevõte peaks ka üle vaatama veokite seisupäevad, kus oleks kindlasti võimalikke optimeerimiskohti, kuna seisupäevade arv erineb veerev koosseisude lõikes.
As the internal market is quite small, the export of goods is particularly important.
Transpordiettevõtetel on Eesti majanduses väga tähis roll – väikese riigina on eksport meie jaoks väga oluline.
Then the rationality ratios are used to evaluate the effectiveness of the company.
Ratsionaalsuse hindamiseks on välja toodud erinevad võimalikud arvutuslikud valemid, mida kasutatakse ettevõtte transpordikulude optimeerimiseks.
To ensure a good position in the market, transportation companies have to increase their effectiveness and improve the operating processes.
Kuna transpordiettevõtete arv Eestis on kasvava iseloomuga, suureneb ka konkurents ettevõtete vahel ning ollakse huvitatud oma tegevuse efektiivsuse tõstmisest ning võimalikult ratsionaalsest majandamisest.
The description of the company and its economic indices and costs is given.
Antakse kirjeldus ettevõttest ning selle kuludest ja majandusnäitajatest ning seejärel kasutatakse ratsionaalsussuhtarve, et hinnata ettevõtte majandustegevuse efektiivsust.
It is also useful to analyze the vehicles’ costs per kilometer, as some vehicles have significantly higher costs.
Kuna kulutused ühele kilomeetrile on veeerevkoosseisudel erinevad, on otstarbekas kulutused elementideks jaotada, et avalduks milliste kulude osas tekivad erinevused.
Assuring that the transportation is effective, the role of local transportation companies is huge.
Kauba tarbimise võimaluse kindlustab nende jaoks toimiv transpordisüsteem.
In terms of global market logistics and the transportation of goods has an extremely important role - to assure that all goods are delivered effectively and fast between different countries.
Logistika ja transpordivaldkond on nii Eestis kui kogu maailmas dünaamiliselt kasvav.
The most important recommendation by the author is, that the company has to start monitoring all costs, most importantly about the amounts of goods transported.
Seega olulisemaks soovituseks ettevõttele ongi põhjalike kulude jälgimise ja veoste mahtude jälgimise süsteemi kasutusele võtmine, uute pikaajaliste klientide leidmine ning kütuse hulgihinnaga ost.
Firstly, the company lacks a consistent system for monitoring rationality in everyday management.
Käesolevas töös analüüsitud ettevõttel OÜ Grüntrans puudub terviklik ja süsteemne kuluarvestussüsteem, mistõttu oli ka antud töö kirjutamine raskendatud.
Data analysis: greenhouse gases backround concentrations in forest ecosystem
Andmeanalüüs: kasvuhoonegaaside taustkontsentratsioonid metsa ökosüsteemis
Seasonal cycle of water vapour refers to positive correlation with air temperature.
Veeauru sesoonne tsükkel viitab positiivsele korrelatsioonile õhutemperatuuriga.
In Järvselja CO level is lower than in Hyytiälä and higher than in Jungfraujoch.
Järvseljal on CO tase madalam kui Hyytiäläs ja kõrgem kui Jungfraujochis.
Interactions between hemiboreal forests and atmosphere are less studied which is why the goal of the thesis to analyse CO2, CH4, CO and H2O concentrations from continuous measurements helps to fill this gap.
Hemiboreaalsete metsade ja atmosfääri vastastikmõjusid on vähem uuritud, mistõttu töö eesmärgiks võetud Järvseljalt segametsast saadud CO2, CH4, CO ja H2O pidevmõõtmiste kontsentratsioonide analüüs aitab seda lünka täita.
Interactions between atmosphere and midlatitudal forest ecosystems in cicumstances of continuing increase of anthropogenic greenhouse gas emissions is relevant topic because boreal forest is considered to be vital carbon sink.
Atmosfääri ja põhjapoolkera parasvöötme metsaökosüsteemide vastastikmõjud on jätkuva inimtekkelise kasvuhoonegaaside emissioonide kasvu tingimustes aktuaalne teema, kuna boreaalsed metsad arvatakse olevat oluliseks süsiniku neeldajaks.
In October the pattern, phase and amplitude of CO2 daily cycle in Järvselja and Hyytiälä are very similar.
Oktoobris on Järvselja ja Hyytiälä CO2 ööpäevase käigu muster, faas, amplituud väga sarnased.
Small amplitude of CO’s daily cycle indicates that main proportion of CO concentration in Järvselja comes from long-range transport.
CO ööpäevase tsükli väike amplituud viitab sellele, et CO kontsentratsioonis Järvseljal on suurim osatähtsus kaugkandel.
Daily cycle of CO2, which has maximum at night and minimum in the afternoon has greater amplitude in Järvselja in June than in Hyyiälä.
CO2 ööpäevane käik maksimumiga öösel ja miinimumiga keskpäeval on juunis Järvseljal suurema amplituudiga kui Hyytiäläs.
Continuous measurement results of CO2, CH4, CO and H2O from mixed forest in Järvselja 24 m above ground from period 29.03.2012–7.02.2014 half an hour mixing ratios were calculated using Python programming language.
Järvselja segametsast 24 m kõrguselt maapinnast perioodil 29.03.2012–7.02.2014 kogutud CO2, CH4, CO ja H2O pidevmõõtmiste tulemustest arvutati Python programmeerimiskeele abil poole tunni keskmised osakaalud õhus ning võrreldi nende gaaside ööpäevast ja sesoonset dünaamikat Hyytiälä, Mauna Loa ja Jungfraujochi jaamade vastavate andmetega.
From this, conclusion can be made, based on scientific literature that at night local CH4 emissions accumulate in Järvselja.
Järvselja CH4 ööpäevase käigu amplituud on nii juunis kui oktoobris märksa suurem kui Hyytiäläs, millest võib teaduskirjandusele tuginedes teha järelduse, et öösiti akumuleeruvad Järvseljal lokaalsed CH4 emissioonid.
In addition, data has been collected during interviews.
Lisaks on andmeid kogutud ka intervjuude käigus.
The use of different methods to find the unit cost makes it difficult to compare them between enterprises.
Erinevate meetodite kasutamine omahinna leidmisel muudab nende omavahelise võrdlemise ettevõtete vahel keeruliseks.
The unit cost of both categories increased steadily from 2015 to 2018, which is due to the increase in the price of both self-produced and purchased production inputs, as well as the increase in labor costs.
Mõlema kategooria omahinnad kasvasid stabiilselt alates 2015. aastast kuni 2018. aastani, mille põhjuseks on nii omatoodetud kui ostetud tootmissisendite kallinemine, kui ka tööjõukulude suurenemine.
Further research could look at several dairy farms with different production directions (organic and conventional dairy farming) and find differences in the cost structure and thus in the unit cost of milk.
Edasisi uuringuid tehes võiks vaatluse alla võtta mitu erineva tootmissuunaga (mahe- ja tavapiimakarjakasvatus) piimatootmisettevõtteid ning leida erisusi kulude struktuuris ja seeläbi piima omahinnas.
Labor costs and their share in total costs have increased over the period under the review, but depreciation of fixed assets and its share of total costs have decreased.
Tööjõukulud ning nende osakaal kogukuludes on vaadeldaval perioodil aina kasvanud, kuid põhivara amortisatsioonikulu ja selle osakaal kogukuludest langenud.
The costs of the farm of Rahinge have been classified according to the income statement scheme one of the Accounting Committee Guide 2.
Rahinge farmi kulusid on liigitatud Raamatupidamis Toimkonna juhendis 2 välja toodud kasumiaruande skeemi üks järgi.
When calculating the unit cost of milk, the methodological guide created by the employees of the Institute of Economics and Social Sciences of the Estonian University of Life Sciences was used as the instruction material.
Piima omahinna kalkuleerimisel kasutati juhendmaterjalina Eesti Maaülikooli majandusja sotsiaalinstituudi töötajate poolt loodud metoodilist juhendit.
The difference between the production and full unit cost of milk at the farm of Rahinge was within the range of 10,23 €/tonne, which shows that the share of overhead costs in the company are relatively low.
Rahinge farmi piima tootmis- ja täisomahinna erinevus jäi 10,23 €/tonni piiresse, mis näitab, et täisomahinna leidmiseks lisatud ettevõttes tehtavate üldkulude osatähtsus on suhteliselt madal.
The costs accounting and calculation of cost of milk production of PLC Tartu Agro Rahinge farm in the years of 2015-2018
Piimatootmise kulude arvestus ja omahinna kalkulatsioon AS Tartu Agro Rahinge farmis aastatel 2015-2018
The highest share of the milk production costs of the farm of Rahinge, which is the production department of AS Tartu Agro, is the feed cost of flour and feed, seed cost, followed by wage cost and purchased feed.
AS Tartu Agro tootmisosakonna Rahinge farmi piimatootmiskuludest on suurima osakaaluga oma jahu söödakuluks ning oma söödad, seeme kuluks, neile järgnesid palgakulu ning ostetud söödad.
The aim of the bachelor's thesis is to analyze the costs associated with milk production and their structure on the enterprise AS Tartu Agro on the farm Rahinge in 2015-2018 and to calculate the unit cost on the basis of methodological instruction.
Bakalaureusetöö eesmärk on analüüsida piimatootmisega soetud kulusid ja nende struktuuri põllumajandusettevõttes AS Tartu Agro Rahinge farmis aastatel 2015-2018 ning kalkuleerida metoodilise juhendi põhjal omahind.
The bachelor's thesis is based on secondary data from the accounts of AS Tartu Agro, which includes cost data and animal husbandry indicators.
Bakalaureusetöö tugineb teisestel andmetel, mis on pärit AS Tartu Agro raamatupidamisest, hõlmatud on kuluandmed ja loomakasvatuse näitajad.
There is no single methodology for calculating the unit cost in milk production holdings.
Piimatootmise ettevõtetes puudub ühtne omahinna arvutamise metoodika, seetõttu leitakse omahindu vastavalt ettevõttes loodud süsteemile.
Biodiversity protection and management: a forest owners view
Elurikkuse kaitse ja korraldamine: metsaomaniku vaade
There is given an overview of literatuure and methodics use in this study.
Antakse ülevaade uurimusega seotud kirjandusest ja metoodikast.
The respondents of the survey were categorized into 4 different typological groups: economically active forest owners, uninterested forest owners, nature friendly forest owners and diverse forest owners.
Küsimusitkule vastajad jagunesid nelja tüpoloogilisse erinevasse gruppi: majanduslikult aktiivsed metsaomanikud, mittehuvitatud metsaomanikud, loodusesõbrast metsaomanikud ning mitmekülgsed metsaomanikud.
One can presume that forest owner’s opinion about laws and regulations connected with environement are diverse and their targets connected with forest are different.
Võib eeldada, et metsaomanike arvamus keskkonnakaitsega seotud seaduste ja regulatsioonidega ei ole ühtne ning nende metsaga seotud eesmärgid on erinevad.
There are around 29% of total forest covarge owned by self – emplyed forest owners.
Eestis on füüsilisest isikust metsaomanike käes ligikaudu 29% kogu metsaga kaetud pinnast.
The present study confirms the result of the previous studies with the similar forest owners groups and it needs further studying in the future.
Selgus, et metsaomanike analüüsi käigus tekkinud rühmade jaotumine on sarnane juba eelnevalt teostatud uurimuste tulemustele ning antud temaatika vajaks tulevikus põhjalikumat uurimist.
In this present study, based on literatuure and survey, is explained forest owner’s opinion about envrionmental statements and forestry values connected with their own property.
Käesolevas kirjandusel ja küsimustiku analüüsil baseeruval uurimuses on selgitatud metsaomanike arvamust enda metsaomandiga seotud keskkonnaalaste seisukohtadega ning metsaga seotud väärtustega.
The respondents were generally content with the present environmental laws and regulations.
Vaatluse all olevad metsaomanikud ning tekkinud rühmad olid üldiselt rahul keskkonnaga seotud seaduste ning regulatsioonidega.
In the end of this study is compared groups of the outcome claster analysis and cleared up the forest owner’s content with environmental laws and regulations.
Lõpuks võrreldakse klasteranalüüsi käigus tekkinud rühmasid ning selgitatakse välja nende rahulolu keskkonnaga seotud seaduste ja regulatsioonidega.
Nowadays agricultural and forestry field has a varied technical level and new work machines and special devices that are made daily and are helping to develop those fields.
Tänapäeva põllumajandus- ja metsandusvaldkond on väga mitmekesise tehnikatasemega ning igapäevaga toodetakse üha rohkem eriseadmeid ning töömasinaid, mis aitavad kaasa valdkondade arengule.
Due to increasing production volumes larger and heavier machines are produced in order to optimize performance and decrease time consumption.
Suurenevate tootmismahtude tõttu valmistatakse järjest suuremaid ja raskemaid seadmeid, et optimeerida tööjõudlust ning vähendada ajakulu.
Heavier equipment needs heavier tractors in order to maintain necessary conditions needed for steering and using the tractor.
Raskemate töömasinate kasutamine vajab ka suurema massiga traktorite kasutamist, et säilitada traktori juhtimiseks ja kasutamiseks vajalikud tingimused.
Namely the surface pressure and strain on the tyres and axles increases which leads to decreasing usability of the tractor.
Täpsemalt suurenevad pinnasesurve ning koormus rehvidele ja telgedele ning väheneb traktori kasutusmugavus.
Mathematical relations and equations were made based on found loads and changes in weight balance which can be used by the support system of the test bench and also before designing work machines and devices so the designer can take the weight, the shift in weight balance and the changes in loads into account.
Leitud koormuste ja muutuste põhjal töötati välja matemaatilised seosed ja võrrandid, mida saab rakendada katsestendide abisüsteemides ning täiendavalt ka töömasinate ja –seadmete projekteerimisel, et arvestada seadme massist ja raskuskeskme asukohast tulenevat kaalujaotuse ja koormuste muutumist.
In order to restore grip, different weight adding solutions are used, however adding extra weight also strains tyres and other parts.
Haardevõime taastamiseks kasutatakse erinevaid traktori massi suurendavaid lahendusi, kuid see suurendab ka traktori rehvide ja muude tugiosade koormusi.
Using big and heavy equipment leads to limitations in what tractors can be used for a specific device.
Suurte ja raskete seadmete kasutusele võtmisega kaasneb aga piirang seadmete käitamiseks kasutatavate traktorite rakendamisel.
In turn larger production volumes lead companies to a need of using special equipment and test benches, which help to construct or test produced machines and devices in order to insure and verify their production quality and reliability.
Suurte tootmismahtude tõttu on tootmisettevõtetel vajalik kasutada eriseadmeid ja katsestende, mille abil koostada või katsetada toodetud töömasinaid ja –seadmeid, et veenduda tootmiskvaliteedis ning tagada seadmete töökindlus.
Described special devices are devices that control the machine like a tractor, while its parameters and support systems are designed for the company.
Kirjeldatud eriseadmete puhul on tegemist seadmetega, mis juhivad ja käitavad töömasinat nii nagu traktor, kuid seadmete ja katsestendide parameetrid ja abisüsteemid on kohandatud tootmisettevõttele sobilikuks.
Namely the weight balance of the tractor and device can change in a way that the wheels of the tractor can lose grip with the ground.
Põhiline probleem on suurte seadmete tõstmisel ja transportimisel, nimelt seadme suure massi tõttu võib traktori kaalujaotus muutuda sellisel viisil, et traktori ratastel väheneb haardevõime pinnasega.
Moreover the test bench is equipped with support systems that implement the mathematical relations made in this thesis.
Käesolevas töös on projekteeritud katsestend, mille abil saab katsestada põllu- ja metsatöömasinaid ning lisaks on katsestend varustatud abisüsteemidega, mis rakendavad antud töös leitud kaalujaotuse ja rippsüsteemi matemaatilisi seoseid.
This thesis researches strains in tractors three-point linkage and the change in weight balance when lifting work machines and other devices.
Käesoleva töö raames on uuritud töömasina ja –seadme tõstemisel tekkivaid koormusi traktori rippsüsteemis ning lisaks on uuritud kaalujaotuse muutumist.
Strawberry blossom weevil (Anthonomus rubi Herbst.)
Maasika-õielõikaja (Anthonomus rubi Herbst.)
The empirical part of the thesis gives an overview about the experiment and describes methodology.
Empiirilises osa kirjeldatakse katse materjali ja metoodikat.
Most resistance to strawberry blossom weevil were strawberry cultivars ’Jonsok’, ’Pegasus’,’Sonata’ and most resistance raspberry cultivars were remontant cultivars ’Polka’, ’Polana’, ’Herakles’ and 14-02-01 ja 11-02-15.
Maasika-õielõikajale osutusid vastupidavateks maasikasortideks ’Jonsok’, ’Pegasus’ ja ’Sonata’ ning vastupidavateks vaarikasortideks taasviljuvad ’Polka’, ’Polana’, ’Herakles’ ning suvelviljuvad aretised 14-02-01 ja 11-02- 15.
The experiment was carried out in 2016 at Polli Experimental Station of the Estonian University of Life Science.
Andmed koguti 2016. aastal Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi Polli Aiandusuuringute Keskuses olevas maasika ja vaarika kollektsioonistandikust.
Strawberry blossom weevil prefers to oviposit to blossoms of strawberry cultivars ’Florence’, ’Honeoye’ and ’Helean’ and to raspberry blossoms of cultivars ’Diana’ and ’Aita’.
Maasika-õielõikaja eelistab muneda maasikasortidele ’Florence’, ’Honeoye’ ja ’Helean’ ning vaarikasortidele ’Diana’ ja ’Aita’ õienuppudesse.
Strawberries and raspberries have many diseases and pests that reduce yields.
Maasikal ja vaarikal on palju haiguseid ja kahjureid, mis põhjustavad suuri saagikadusid.
The theoritical part of the thesis provides an overview of strawberry and raspberry pests, an overview of strawberry blossom weevil and it’s damage affecting factors, also possible ways to control it are described.
Teoreetilises osas antakse ülevaade maasika ja vaarika kahjuritest, kirjeldatakse maasika-õielõikajat ning tuuakse välja tema kahjustust mõjutavad tegurid ja võimalikud tõrjeviisid.
and it’s damage on different strawberry and raspberry cultivars
ja tema kahjustus erinevatel maasika ja vaarika sortidel
The aim of the present thesis was to identify the strawberry blossom weevil cultivar preference and it’s damage on different strawberry and raspberry cultivars.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida maasika-õielõikaja sordi eelistust ning tema kahjustust erinevatel maasika ja vaarika sortidel.
As a result of the experiment in appeared that damage caused by strawberry blossom weevil depends on cultivar.
Tulemustest selgus, et maasika-õielõikaja kahjustus sõltub nii maasika kui ka vaarika sordist.
The most common and important pest in strawberry and raspberry production is strawberry blossom weevil.
Antud kultuuride oluline ühine kahjur on maasika-õielõikaja.
The trials were conducted at the lab complex of the Department of Food Science and Technology of the Estonian University of Life Sciences.
Katsed viidi läbi Eesti Maaülikooli toiduteaduse ja toiduainete tehnoloogia osakonna laborikompleksis.
The melting blend was melted for 20–30 minutes until the temperature of +80 ºC was reached, then the temperature was maintained for 10 minutes.
Sulatussegu sulatati 20-30 minutit, kuni saavutati temperatuur +80 ºC ning edasi hoiti sellel temperatuuril 10 minutit.
The processed cheese was produced using the Stephan universal machine UMC.
Sulatatud juuste valmistati sulatuskatlaga Stephan universal machine UMC.
The microbiological analyses were performed 24 hours after melting and one month after preparation of the processed cheese.
Mikrobioloogilised analüüsid teostati 24 h pärast sulatust ning üks kuu pärast sulatatud juustu valmistamist.
According to the results, the number of probiotics was the highest in the batch of processed cheese where the probiotics were activated separately and added to the melting blend 1-2 minutes before the end of the melting process.
Tulemustest selgus, et probiootikumide arvukus oli kõige suurem sulatatud juustus, kus probiootikumid aktiveeriti eraldi ning lisati sulatussegule 1-2 minutit enne sulatuse lõppu.
In addition, sensory analysis was performed on the processed cheese (5 assessors) and statistical data processing was done using data processing software Microsoft Excel.
Samuti viidi läbi sulatatud juustude sensoorne analüüs (hindajate arv 5) ja statistiline andmetöötlus andmetöötlusprogrammiga Excel.
In preparing the processed cheese, the following ingredients were used: Edam type cheese, distilled water, skimmed milk powder, emulsifying salt Solva 85, rape seed oil Risso and Probiotics+B Ratiopharm that contains the following bacteria: Lactobacillus delbrueckii ssp.
Sulatatud juustu valmistamisel kasutati Edam tüüpi juustu, destilleeritud vett, lõssipulbrit, sulatussoola Solva 85, rapsiõli Risso ning probiootilisi baktereid Probiotics+B Ratiopharm, mis sisaldasid järgmisi baktereid: Lactobacillus delbrueckii ssp.
The objective of the study was to research the number and viability of probiotics in processed cheese in the following instances: 1) the melting blend is ripened with probiotics but without emulsifying salts for 24 hours at 30 °C; 2) before melting, separately activated probiotics (24 h, 30 °C) are added to the melting blend ripened with emulsifying salts (24 h, 18-22 °C); 3) 1-2 minutes before the melting process ends, separately activated probiotics are added to the melting blend ripened with emulsifying salt; 4) some of the processed cheese is thermostated at 30 °C for 24 hours.
Uurimistöö eesmärk oli uurida probiootilise bakterite arvukust ja säilivust sulatatud juustudes, kui nende valmistamisel: 1) sulatussegu valmitati koos probiootiliste bakteritega, kuid ilma sulatussoolata; 2) sulatussoolaga valmitatud sulatussegule lisati enne sulatust eraldi aktiveeritud probiootilised bakterid; 3) sulatussoolaga valmitatud sulatussegule lisati eraldi aktiveeritud probiootilised bakterid 1-2 min. enne sulatuse lõppu; 4) osa sulatatud juustudest termostateeriti +30 °C juures 24 tundi.
Ripening caused the domination of streptococci and inhibited the development of lactobacilli.
Järelvalmitamise tagajärjel domineerisid juustus streptokokid ning surusid alla laktobatsillide arengu.
The number of lactobacilli and streptococci exceeded 1*106 cfu/g both 24 hours and one month after the melting.
Seejuures oli laktobatsillide ja streptokokkide arv üle 1*106 pmü/g nii 24 h pärast sulatust kui pärast ühekuulist sulatatud juustu säilitamist.
Effect of probiotic bacteria addition in melting blend to microbiological characteristics and quality of processed cheese
Sulatussegusse lisatavate probiootiliste bakterite mõju sulatatud juustu mikrobioloogilistele näitajatele ja kvaliteedile