natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fulfilment of Obligation Concomitant with Development Activities by the Example of Räni Borough in Kambja Parish
Arendustegevusega kaasnevate kohustuste täitmine Kambja valla Räni aleviku elamurajoonide näitel
The distance from the centre of Tartu and Lõunakeskus did not affect the amount of the developed plots.
Kaugus Tartu kesklinnast ega Lõunakeskusest ei ole uuritud piirkondades avaldanud mõju arendatud elamumaaüksuste arvu.
The highest build-up level was on Saareääre street, Kivimi street, and Jaani street: In these districts, the residents were provided with a dust-free road.
Suurim hoonestuse protsent on Saareääre tänaval, Kivimi tänaval ja Jaani teel.
The author of this thesis concluded that the lowest level of undeveloped land is in the smallest districts of Räni parish.
Töö autor jõudis järelduseni, et kõige vähem arendamata elamumaad on Räni aleviku väiksemates elamurajoonides, lisaks tihedam hoonestus on elamurajoonides, kus on tehtud tolmuvaba tee ja tänavavalgustus.
In addition, the districts that have dust-free roads and street lights are built up denser.
Nendes elamurajoonides on elanikele tagatud tolmuvaba tee.
The influence of European Union on the construction industry in Estonia
Euroopa Liidu mõjutused ehitustegevusele Eestis
In the future it would be necessary to investigate the influence of some particular Eurpean Union´s directive or decree to Estonian construction industry (for example European Parliament´s and of the Council´s directive 2010/31/EL about energy performance of buildings).
Tulevikus tuleks lähemalt uurida mõne konkreetse Euroopa Liidu direktiivi või määruse mõju Eesti ehitussektorile (näiteks Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta).
The construction industry is influenced by the state of economy, current legislation and different construction technologies.
Ehitustegevust mõjutavad riigi majanduslik olukord, kehtivad seadused ja erinevad ehitustehnoloogiad.
The main problems that were pointed out about European Union were bureaucracy and member countries different tax systems.
Uuringu ankeetides mainiti peamiste probleemidena seoses Euroopa Liiduga bürokraatiat ja liikmesriikide erinevaid maksusüsteeme.
Two hundred ninety four construction companies took part of the survey and evaluated European Union´s influence to their operations in different areas The outcome was that 8% of the companies evaluated the European Union´s influence as very positive, 50% rather positive, 8% rather negative and only 3% as very negative, 31% had no opinion.
Uuringu tulemusena ilmnes, et ehitusettevõtetest pidas Euroopa Liidu mõju oma tegevusele väga positiivseks 8%, pigem positiivseks 50%, pigem negatiivseks 8% ja väga negatiivseks ainult 3%, ülejaanud 31% ei osanud hinnangut anda.
It is done by giving an overview about most important acts and contributions.
Selleks anti ülevaade tähtsamatest seadustest ja toetustest.
Different directives, relief funds and contributions were investigated.
Töö käigus tutvuti erinevate direktiivide ja toetusfondidega ning jagatud toetustega.
Contrarily to general opinion that European Union has helped Estonian companies during the economical crisis only 44% of the contractors said that it has influenced them, 51% said that there was no effect.
Vastupidiselt levinud arvamusele, et Eesti ehitusfirmad elasid majanduslanguse üle tänu eurotoetuste abil valminud ehitistele, ilmnes, et ainult 44% küsitluses osalenutest leidis, et eurotoetused on nende tegevust mõjutanud.
The same problems appeared also in the survey about exportation problems that was carried out in 2010.
Sarnased probleemid ilmnesid ka 2010. aastal Riigikantselei ja Eesti Kaubandus- Tööstuskoja poolt läbiviidud Eesti ettevõtete ekspordiprobleemide uuringust.
These thesis investigate how European Union has influenced it with its directives and contribution.
Käesolevas töös uuriti, kuidas on Eesti ehitussektorile avaldanud mõju Euroopa Liit oma direktiivide ja toetustega.
Each period in Estonian history has its specific influence to construction industry.
Igale Eesti ajaloolisele perioodile on ehituses iseloomulikud teatud ilmingud.
Characteristic features for the period were energy performance and building infrastructure.
Iseloomulikeks tunnusteks Eesti Euroopa Liidu perioodile on energiatõhusus ja infrastruktuuri rajatiste ehitamine.
The purpose of the thesis is to analyse the influence of European Union and find out the opinion of construction companies about that particular period.
Töö eesmärgiks oli leida vaadeldavale perioodile kõige iseloomulikumad tunnused ning välja selgitada ehitusettevõtjate arvamus Euroopa Liidu mõjude kohta.
The most important directive is about energy performance and the contributions to infrastructure had the biggest influence.
Toetused avaldavad enim mõju infrastruktuuri rajatiste ehitamisel.
In addition there is a survey carried out among Estonian contractors.
Lisaks viidi läbi uuring, mille tulemusena selgus, kuidas ehitusettevõtted hindavad Euroopa Liida mõjutusi.
Construction of the fermentation unit for continuous process bioethanol assemblage
Bioetanooli läbivooluseadme fermentatsiooni üksuse konstrueerimine
Research deals with patent research, bioethanol usage and fermentation unit.
Antud projekt käsitleb bioetanooli läbivooluseadme fermentatsiooni üksuse konstrueerimist.
The aim of this magister research work is to describe the fermentation unit for the continuous process bioethanol assemblage.
Käesolev magistritöö on valminud Eesti Maaülikooli tootmistehnika eriala lõputööna.
Project is planned to produce continuous bioethanol and re-use the yeast for fermentation process.
See arendab bioetanooli kasutuselevõttu põllumajanduses.
The research was successful.
Uuring oli edukas.
Relationship between the success of economical institutions and sustainability
Majutusasutuste majandusliku edukese ja jätkusuutlikkuse vahelised seosed
The research provided truthful answers for the research question and for the hypotheses.
Uuringu käigus saadi uurimisküsimusele ning tööhüpoteesidele vastused.
During the work, the author used three research methodology; the first method was the analysis of the literary sources and the sustainable tourism researches; the second method was empirical research which was held in the month of January 2015; and in the March of 2015 was held interviews with 5 of Soomaa area accommodation facilities.
Töö autori uurimismetoodika oli kolmeosaline: esimene meetod oli säästva turismiarengu alaste uuringute ja kirjandusallikate analüüs; teise meetodina koostas bakalaureusetöö autor 2015. aasta jaanuarikuus empiirilise uuringu, mis toimus ankeetküsimustiku näol internetis; 2015. aasta märtsis viidi läbi intervjuu vormis küsitlus, viie Soomaa piirkonna majutusasutustega.
In this diploma thesis, the author would like to find out whether the accommodation facilities, which will contribute to the sustainability and sustainable development of tourism are also economically successful, or there is no connection between the sustainability and the economic success.
Käesolevas diplomitöös soovib autor välja selgitada, kas majutusasutused, mis panustavad jätkusuutlikkusesse ja säästva turismiarengu rakendamisesse on ka majanduslikult edukamad või puudub jätkusuutlikkuse ja majandusliku edukuse vaheline seos.
But still, the author of diploma thesis thinks that the research population and the area should be bigger.
Kuid siiski arvab lõputöö autor, et uuringu üldkogumit ning areaali tuleks laiendada, et saada parem pilt.
The research question is;" Are the accommodation properties which invests in sustainability and the development of tourism economically more successful?"
Teemast tulenevalt on uurimisküsimuseks: „Kas majutusasutused, mis panustavad jätkusuutlikkusesse ja säästva turismiarengu rakendamisesse on ka majanduslikult edukamad?"
Based on the research question the following hypotheses are: the accommodation properties which invests in sustainability and the development of tourism are economically more successful; customers appreciate the accommodation facilities measures to be more sustainable; the accommodation facilities which are economically successful are more sustainable.
Lähtuvalt uurimisküsimusest on uurimise käigus kontrollitavad hüpoteesid järgnevad:  Majutusasutused, mis tegelevad aktiivselt säästva turismiarengu rakendamisega on ka majanduslikult edukamad;  Kliendid hindavad majutusasutuste püüdlusi säästlikuma turismi poole;  Majanduslikult edukamad ettevõtted panustavad rohkem jätkusuutlikkuse meetmetesse.
Economically successful companies are more environmentally friendly, their staff salaries are above average and they are contributing to greater sustainability measures.
Statistilise analüüsiga õnnestus leida seos jätkusuutlikkuse ja majandusliku edukuse näol: majanduslikult edukamad ettevõtted on keskkonnasõbralikumad; töötajate palgad on üle keskmise; samuti panustatakse rohkem säästva turismiarengu meetmetesse.
The materials of the present thesis have been collected during the years 1997-2009 from three eutrophic, shallow and large water bodies, Lake Võrtsjärv and two Härjanurme fishfarm ponds, but the bulk of the data originates from Lake Võrtsjärv.
Käesoleva doktoritöö materjal on kogutud aastatel 1997-2009 kolmest eutroofsest, madalast ja suurest veekogust, Võrtsjärvest ja kahest Härjanurme kalakasvatuse tiigist, kuid peamine andmestik pärineb siiski Võrtsjärvest.
Effects of macrophytes, fish and metazooplankton on a microbial food web
Veetaimestiku, kalade ja metazooplanktoni mõju mikroobsele toiduahelale
Despite that the importance of microbial loop in food webs in water bodies is still underestimated.
Hoolimata sellest on mikroobse lingu tähtsust veekogude toitumisahelate uuringuis alahinnatud.
This loop describes a trophic pathway in a food web, where phytoplankton-derived dissolved organic matter is absorbed by heterotrophic bacteria, their production is grazed by protozooplankton, and this "dissolved organic matter-bacteria-protozoa" loop is then coupled with a classical grazing food web by metazoan grazing on protozoans.
Taoline ling kirjeldab seega üht võimalikku troofilist teekonda toitumisahelate võrgustikus, kus fütoplanktonilt pärit lahustunud orgaaniline aine omastatakse heterotroofsete veebakterite poolt, nemad on omakorda toiduks protozooplanktonile ja see „lahustunud orgaanilise aine – bakterid – protozooplankton" ling seotakse seejärel uuesti klassikalise toitumisahelaga metazooplankterite toitumisel protozooplankteritest.
However, last decades of studies have shown that this simple idea was inadequate and misleading because approximately half of algal production can bypass the traditional food web and directly channel through a microbial loop.
Viimaste aastakümnete jooksul teostatud uuringud on aga näidanud, et taoline arusaam osutus vääraks ning eksitavaks, kuna umbkaudu pool vetikate produktsioonist võib klassikalisest toitumisahelast mööduda ning liikuda kõrgematele troofilistele tasemetele hoopiski mikroobse lingu vahendusel.
Therefore, it follows that protozoans form a trophic nexus in microbial food webs.
Siit järeldub, et protozooplankterid moodustavad mikroobsetes toiduahelates troofilise keskme.
In general, it was thought that all primary production is channelled through a classical grazing food web from phytoplankton to zooplankton and finally to fish.
Üldiselt arvatakse, et kogu primaarproduktsioon liigub mööda klassikalist toitumisahelat fütoplanktonist zooplanktonini ja lõpuks kaladeni.
However, our study revealed that ciliates contributed more than half of the total carbon biomass consumed by fish larvae, whereas the metazooplankton made only a minor contribution to the total carbon biomass consumed by fish in Lake Võrtsjärv.
Siiski näitasid meie uuringud, et ripsloomad moodustasid Võrtsjärves rohkem kui poole kalavastsete toidus leiduvast süsiniku biomassist, kusjuures metazooplanktoni panus toiduks tarbitavasse süsiniku biomassi oli väike.
Moreover, we tried to identify the main food sources of planktivorous fish in the shallow eutrophic Lake Võrtsjärv, where the zooplankton community is dominated by ciliates.
Lisaks uuriti, mis on planktontoiduliste kalade peamiseks toiduallikaks madalas ja eutroofses Võrtsjärves, kus zooplanktonis domineerivad planktilised ripsloomad.
Attention was also paid to the regulating role of the small-sized metazooplankton community on microbial loop organisms, e.g. how changes in metazooplankton community structure influence the community structure and abundance of planktonic ciliates in the large shallow Lake Võrtsjärv and whether the changes cascade down to the abundance of bacteria and phytoplankton.
Uuriti eraldi ka väikesemõõtmelise metazooplanktoni koosluse mõju mikroobsele lingule, täpsemalt seda, kuidas muutused metazooplanktoni koosluse struktuuris mõjutavad ripsloomade koosluse struktuuri ja arvukust suures ja madalas eutroofses Võrtsjärves ning kas muutused metazooplanktoni koosluses mõjutavad ka füto- ja bakterplanktoni arvukust?
Most food web studies have focused on classical grazing food webs, studying interactions from fish and macrophytes to zooplankton and phytoplankton.
Enamik toitumisahelate uuringuid keskenduvad klassikalisele toitumisahelale, uurides vastastikmõjusid kaladest ning suurtaimestikust kuni zoo- ja fütoplanktonini.
Furthermore, with increasing primary productivity, ciliates can become the most important members of the microbial loop in eutrophic lakes.
Pealegi võib primaarproduktsiooni kasvades ripsloomade tähtsus veelgi kasvada ning nad võivad saada ühtedeks olulisemateks liikmeteks eutroofsete veekogude toiduahelais.
Therefore, ciliates are a crucial food source for fish larvae, and without them the daily food requirement for larval fish would not be met in Lake Võrtsjärv.
Seega on ripsloomad oluliseks toiduallikaks planktontoidulistele kalavastsetele ja ilma neist toitumata jäävad nad Võrtsjärves nälga.
The cascading effects of fish on whole microbial communities have been studied only rarely, and studies considering the structuring role of macrophytes in whole microbial loop organisms seem to be missing.
Kalade mõju on kõigile mikroobsetele kooslustele vaid harva uuritud ning uuringuid, mis käsitlevad suurtaimestiku mõju kõigile mikroobse lingu lülidele, pole meie teada teostatud.
However, the influence of fish feeding on metazooplankters did not cascade down as we expected.
Hoolimata sellest, et kalade toitumissurve oli metazooplanktonile suur, ei avaldanud see protozooplanktoni kooslusele sellist mõju nagu me algselt eeldasime.
Earlier studies in Lake Võrtsjärv have shown the strong spatial polarization of macrovegetation in relation to lake abiotics in both the west-east and north-south directions.
Varasemad uuringud on näidanud, et veetaimestik on oma levikult Võrtsjärves tugevalt polariseerunud nii ida-lääne kui põhja-lõuna suunas kulgevate abiootiliste näitajate gradientidest.
As dominating species play a significant role in the functioning of aquatic ecosystems we were interested in how these highly abundant ciliated protozoans are influenced by aquatic macrophytes, which are known for their key role in structuring aquatic communities.
Kuna domineerivad liigid mängivad veeökosüsteemide funktsioneerimises olulist rolli, siis huvitusime, kuidas veetaimestik koosluste kujundajana mõjutab äärmiselt arvukat ja liigirikast ripslooma kooslust.
Most of the studies have considered metazooplankters as the main food source for planktivorous fish.
Enamik toitumisuuringuid näitavad, et just metazooplankterid ja mitte protozooplankterid on kaladele peamiseks toiduallikaks.
This was also the case in our study because one of the main study lakes in the present thesis (Lake Võrtsjärv) is characterized by a rich and abundant community and a high ciliate contribution to the total zooplankton biomass.
Ka üht meie peamist uuringu järve (Võrtsjärv), mida on antud töös käsitletud, on iseloomustatud äärmiselt liigirikka ja arvuka ripslooma koosluse poolest ning kõrge ripsloomade panusega kogu zooplanktoni biomassi.
Therefore, the present thesis focuses mainly on some of the gaps in lake food web studies mentioned above – the structuring role of macrophytes, the top-down regulation of planktivorous fish and small-sized metazooplankton on microbial communities in shallow, eutrophic water bodies.
Seega keskendub käesolev doktoritöö mõningatele ülalmainitud lünkadele toitumisahelauuringuis – veetaimestiku tähtsust elupaikade kujundajatena teistele organismirühmadele ning kalade ja väikesemõõtmeliste zooplankterite otsest ja kaudset survet mikroobsetele kooslustele madalates, eutroofsetes veekogudes.
Our study demonstrated that the strong polarization of the lake’s vegetation was also reflected in the distribution patterns of planktonic ciliate community – diverse macrophyte stands increased the diversity of ciliates but decreased their total numbers.
Meie uuringutest selgus, et järve veetaimestiku polariseeritud levik peegeldus ka planktiliste ripslooma koosluste levikumustreis – taimestiku liigirohkus suurendas ripsloomade liigirikkust, kuid mõjus negatiivselt nende üldarvukusele.
More specifically, diverse macrophyte stands supported a rich and abundant epiplanktonic ciliate community but decreased the diversity and abundance of euplanktonic ciliate taxa.
Liigirohke veetaimestikuga piirkonnad soodustasid liigirikka ning arvuka epiplanktilise ripsloomakoosluse arengut, kuid mõjusid pärssivalt euplanktiliste ripsloomade liigirikkusele ja arvukusele.
The distribution pattern of benthic ciliates was similar to that of euplanktonic taxa, being most abundant in sites where the diversity of macrophytes was low.
Bentilised ripsloomad järgisid euplanktiliste ripsloomade levikumustreid olles arvukaimad piirkondades, kus veetaimestiku liigirikkus oli väike.
Only by knowing the species composition of both meta- and protozooplankton can we predict changes in food web dynamics.
Liigilisele koosseisule pilku heitmata on raske ette ennustada toiduahela dünaamikas asetleidvaid muutusi.
Despite the growing number of publications on the planktonic food web structure there is still a lack of studies that consider the direct and indirect consequences of planktivorous fish feeding on whole microbial loop communities.
Hoolimata sellest, et klassikalise toiduahela puhul on uuritud kalade mõju kogu planktilise toiduahela struktuurile ning taoliste publikatsioonide arv üha kasvab, pole mikroobse lingu puhul kalade otsest ja kaudset mõju kõigile mikroobikooslustele üldse hinnatud.
Our study showed that in the eutrophic Lake Võrtsjärv, which is characterized by relatively small metazooplankton, the metazoans did not control ciliate abundances directly.
Meie tulemused näitasid, et hoolimata sellest, et eutroofsele Võrtsjärvele on iseloomulikud väikesemõõtmelised metazooplankterid, mis võiksid pärssida ripsloomade arengut, ei leitud, et metazooplankterid kontrolliksid Võrtsjärves nende arvukust.
Our study demonstrated that we must also know the species composition of meta- and protozooplankton: are predaceous species present or have some species developed defensive responses against predation?
Meie tulemused näitasid, et taoliste toiduahela uuringute läbiviimisel on väga oluline uurida mitte ainult meta- ja protozooplanktoni arvukust ja biomassi, vaid ka nende liigilist koosseisu – kas koosluses leidub röövtoidulisi liike või kas mõnedel liikidel on välja arenenud ärasöömist takistavad kaitsemehhanismid?
The shift from a small to a large metazooplankton community cascaded to the protozoan level, which in turn was a crucial link in structuring the microbial food web.
Zooplanktoni strukturaalses koosseisus aset leidnud nihe, suuremõõtmeliste zooplankterite koosluse asendumine väikesemõõtmeliste zooplankteritega, kutsus esile muutusi ka protozooplanktonis, kusjuures viimast peetakse omakorda oluliseks lüliks mikroobikoosluste kujundamisel.
Ciliate abundances were predominantly regulated by their own community but metazoans can influence their community structure.
Ripsloomade arvukus sõltus eelkõige nende endi koosluse koosseisust, ning olenemata sellest, et metazooplankterid ei kontrollinud otseselt nende arvukust, suutsid nad oluliselt mõjutada nende koosluse struktuuri.
However, the compositional shift in the ciliate community caused by metazoans did not cascade down to the level of bacteria and edible phytoplankton.
Hoolimata sellest, et ripsloomade koosluse struktuuris leidsid aset suured muutused ei avaldanud see olulist mõju madalamatele tasemetele – bakteritele ja söödavatele fütoplankteritele.
Although protozoa can form an important part of the planktonic communities in eutrophic lakes, very few studies have considered direct protist consumption by fish larvae.
Olgugi, et protozooplanktoni tähtsus eutroofsete järvede planktonikooslustes võib kasvada, puudub info suuresti selle kohta kas planktontoidulised kalad toituvad lisaks metazooplanktonile ka protozooplanktonist.
In the presence of fish, small-sized metazooplankton dominated, while in the absence of fish large forms prevailed.
Meie uuringud näitasid, et planktontoiduliste kalade toitumine avaldas tugevat mõju zooplanktoni koosluse struktuurile – kalade olemasolul domineerisid väikesemõõtmelised zooplankterid ning nende puudumisel suuremõõtmelised vormid.
The core of the thesis emphasizes planktonic ciliates, which have been considered the central link of a microbial loop.
Antud töös mängivad keskset rolli planktilised ripsloomad, kuna neid peetakse ühenduslüliks mikroobikoosluste ja klassikalise toiduahela erinevate tasemete vahel.
An overview of previous similar research works and their results and used methodologies was compiled.
Koostati ülevaade varasematest sarnastest uurimustöödest ning nende tulemustest ja kasutatud metoodikatest.
The FADN database of the Agricultural Research Center was used for the analysis.
Analüüsi läbiviimiseks kasutati Põllumajandusuuringute Keskus FADN andmekogu.
In addition, it was found that the economically optimal size of the holding in terms of land use is between 150 and 224.9 hectares for organic production and between 225 and 349.9 hectares for conventional production.
Lisaks selgus, et majanduslikult optimaalne ettevõtte suurus maakasutuse alusel on mahetootmise suunal pindala vahemikus 150–224,9 hektarit ning tavatootmise puhul vahemikus 225–349,9 hektarit.
As a result of the empirical analysis of the master's thesis, it became clear that organic production is higher than conventional production in terms of the profitability indicators used in the work.
Magistritöö empiirilise analüüsi tulemusena selgus, et ettevõtete tasvusnäitajad on mahetootmisel kõrgemad kui tavatootmisel.
The most profitable production direction of Estonian grain, protein and oil crop companies and economically optimal growing area during the period 2010 - 2018
Teravilja, õli- ja valgukultuuride kasvatusega tegelevate Eesti ettevõtete tasuvaim tootmissuund ning majanduslikult optimaalne kasvupind perioodil 2010–2018
General data on the cultivation of conventional and organic cereals, oil and protein crops were collected on the website of Statistics Estonia.
Üldised andmed tava ja mahe tootmissuundade ning teravilja, õli- ja valgukultuuride kasvatuse kohta koguti statistikaameti kodulehelt.
The purpose of this paper was to analyze the most profitable production direction of Estonian companies engaged in the cultivation of cereals, oilseeds and protein crops and the economically optimal growing area in the period 2010–2018.
Magistritöö eesmärk oli analüüsida teravilja, õli- ja valgukultuuride tootmistüüpi kuuluvate Eesti ettevõtete tasuvaimat tootmissuunda ning majanduslikult optimaalset kasvupinda perioodil 2010–2018.
The differences between organic and conventional cereals, oil and protein crops and in size groups based on land use were identified.
Töös selgitati välja erinevused mahe ja tava tootmissuuna teravilja, õli- ja valgukultuure kasvatavate ettevõtete vahel ning maakasutuse alusel optimaalsem suurus tasvuse saavutamisel.
Control system was built which consists of solar panel, battery, battery charger controller, Arduino Uno controller, real time clock, and stepper motor.
Töö käigus ehitati juhtimissüsteem, mis koosneb päikesepaneelist, akust, aku laadimiskontrollerist, Arduino Uno kontrollerist, reaalajakellast ja samm-mootorist.