natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It contains data on prices received by farmers (called Producer prices) for primary crops, livestock products and live animals as collected at the point of initial sale (prices paid at the farm-gate).
Statistilised andmed on pärit FAOSTAT andmebaasist ja see sisaldab andmeid hindadest, mis on saatnud põllumehed (nn tootjahinnad) esmastele teraviljadele, loomakasvatussaadustele ja elusloomadele kogutud esmases müügikohas (hinnad taluväravas).
Consumer prices of cereals have been converged more and much faster than producer prices.
Seega tarbijahinnad on ühtlustunud palju kiiremini, kuid tootjahinnad seda teinud ei ole.
The highest price convergence has taken place in rye and wheat, followed by barley and the smallest of oats.
Kõige suurem hindade ühtlustumine on toimunud rukkil ja nisul, seejärel odral ja kõige vähem kaeral.
The aim of this thesis is to analyze price dynamics and convergence of wheat, barley, oats and rye producer prices in Estonia and in the European Union member states from 1992 to 2014.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on Eesti nisu, odra, kaera ja rukki tootjahindade dünaamika analüüs ning nende teraviljade hinnakonvergentsi hindamine Euroopa Liidus aastatel 1992-2014.
The author has been using quantitative analysis method and the statistics database of FAOSTAT.
Töös kasutatakse kvantitatiivset analüüsimeetodit.
It was 5 concluded that the producer prices by 2021 for wheat and barley would be the highest, followed by rye and the smallest for oats.
Järeldati, et tootjahinnad on 2021. aastaks kõige kõrgemad nisul ja odral, seejärel rukkil ja kõige vähem kaeral.
Price transparency, decrease of exchange rate risks, tight economic and financial integration is leading to price convergence in the euro area which is a great advantage of the euro area.
Hindade ühtlustumisele viivad hindade läbipaistvus ja kursiriskide kadumine, valuutakulude vähenemine, tihe majanduslik ja rahanduslik integreerumine.
Still the convergence of producer prices of cereals have increased in recent years.
Tootjahinnad on olnud küllaltki erinevad, kuid viimaste aastate jooksul on need näidanud konvergeerumist.
The calculations show that the solution for the local exhaust ventilation based on the filter equipment allows to save energy and has short payback period.
Arvutused näitavad, et filterseadmete baassil kohtäratõmbeventilatsiooni lahendus võimaldab säästa energia ning sellel on lühike tasuvusaeg.
The aim of this master’s thesis is to select the most energy-efficient as well as effective ventilation solution to design energy-efficient ventilation for a new TOCI OÜ production building.
Antud magistritöö eesmärgiks on valida enegriatõhus ja samuti efektiivne ventilatsioonilahendus selleks, et projekteerida TOCI OÜ uuele tootmishoonele energiatõhusa ventilatsiooni.
Designed ventilation project can be used as a real project for a new production building for TOCI OÜ.
Magistritöö käigus teostatud ventilatsiooniprojekti saab kasutada reaalse projektina TOCI OÜ uue tootmishoone jaoks.
The energy use of the two most effective ventilation solution has been calculated with ACON software and the cost-benefit analysis of the energy-efficient solution has been made.
Ventilatsioonisedamete arvutustarkvara ACON abil on arvutatud kahe efektiivseima kohtäratõmbeventilatsiooni lahenduse energiakasutust ning on tehtud energiatõhusama lahenduse tasuvusarvutus.
The literature overview of the harmful effects of welding processes pollutants on human health is given.
Eesmärgi saavutamiseks on koostatud kirjanduse ülevaade saasteainete kahjulikust mõjust inimtervisele ning kirjeldatud tootmises kasutatavate erinevate ventilatsioonisüsteemide spetsiifikat.
Enegry-efficient ventilation of new production building of TOCI OÜ
Energiatõhus ventilatsioon TOCI OÜ uue tootmishoone näitel
Regarding the analysis, an analysis describing statistical data is first presented, followed by a regression analysis.
Analüüsiosas on kõigepealt välja toodud statistiliste andmete kirjeldav analüüs ja seejärel on läbiviidud regressioonanalüüs.
The source of information is Statistics Estonia and the database of the Agricultural Registers and Information Board, in addition to the Environment Agency’s report (Estonian IIR 2019).
Andmeallikateks on Eesti Statistikaameti ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) andmebaas, lisaks Keskkonnaagentuuri aruanne (Estonian IIR 2019).
The impact of Estonian agricultural sector on ammonia emissions in 1991–2016
Eesti põllumajandussektori mõju ammoniaagi heitkogustele aastatel 1991–2016
As an EU Member State, Estonia’s international obligation (EU Directive 2016/2284) is to reduce the emission of ammonia, as one of the main agricultural pollutants, by 1% by the year 2030, as compared to the levels from 2005.
Eesti rahvusvaheliseks kohustuseks (EL direktiiv 2016/2284) Euroopa Liidu liikmesriigina on vähendada ammoniaagi kui ühe põhilise põllumajanduse saasteaine heitkogust 1% võrra aastaks 2030 võrreldes 2005. aasta tasemega.
Global environmental problems, such as climate change caused by greenhouse gasses and ammonia pollution, have become increasingly topical in the context of agriculture.
Globaalsed keskkonnaprobleemid nagu kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutus ning ammoniaagi saaste on muutunud põllumajanduse kontekstis järjest aktuaalsemaks.
The role of the agricultural sector in society has grown from year to year, given that the sector supplies the growing population of the world with food products, although this is accompanied by ever increasing pressure on the status of the environment.
Põllumajandussektori roll ühiskonnas on aastast aastasse suurenenud, kuna antud sektor varustab kasvavat maailma elanikkonda toiduainetega, kuid sellega kaasneb aina tugevam surve keskkonnaseisundile.
The results of the work suggest that ammonia emissions have been in a general downward trend throughout the period in question, but have once again risen since 2005.
Töö tulemustest nähtus, et ammoniaagi emissioon on kogu vaadeldava perioodi jooksul olnud küll üldiselt langustrendis, aga aastast 2005 taas tõusnud.
The purpose of this Bachelor’s thesis is to analyse the effect of the primary indicators characterising the development of Estonia’s agricultural sector on ammonia emissions.
Bakalaureusetöö eesmärk on analüüsida peamiste Eesti põllumajandusesektori arengut iseloomustavate näitajate mõju ammoniaagi emissioonile.
The further development of the given work would require the investigation of several different forms of support and investment volumes directed towards environmental protection.
Antud töö edasiarenduseks tuleks põhjalikuma uurimise alla võtta mitmeid erinevaid keskkonnahoiule suunatud toetusi ning investeeringumahtusid.
While performing the analysis, it became clear that there is a strong direct correlation between the number of farm animals and their increased productivity and ammonia emissions, with the greatest impact on emissions coming from the technology for the handling of waste from different animals.
Andmeanalüüsi käigus selgus, et põllumajandusloomade arvu ja nende suurenenud produktiivsuse ning ammoniaagi emissiooni vahel on tugev otsene seos, enim avaldab heitekogusele mõju siiski erinevate loomade sõnniku käitlemise tehnoloogia.
Although plant production does not have as direct a connection, on the one hand the rise in arable crop yields has reduced emissions while, on the other hand, the use of fertilisers has increased emissions.
Kuid taimekasvatusharus nii otsest seost ei ilmnenud, ühelt poolt on tõusnud põllukultuuride saagikused vähendanud emissiooni, kuid teisest küljest on väetiste kasutamine jällegi suurendanud ammoniaagi emissiooni.
In addition one type of support was studied (single area payment), which exerted downward pressure on ammonia emissions.
Lisaks uuriti ühtse pindalatoetuse mõju, mis näitas emissiooniga negatiivset seost.
The results of the tests conducted can be used as base material for comparison for future studies and for conducting new test studies.
Teostaud katsete tulemusi saab kasutada alusmaterjalina tulevaste uuringute võrdluseks ning uute katseliste uuringute läbiviimiseks.
In the course of the study, 180 test pieces were made, which were placed in different environments for four months.
Magistritöö raames valmistati kokku 180 katsekeha, mis paigutati neljaks kuuks erinevatesse keskkondadesse.
The fourth test series had the worst results – 741,03 MPa as the average tensile strength, which is, compared to the first test series, 3,24% lower.
Kõige kehvemad tulemused olid neljanda katseseeria katsekehadel, mille keskmiseks tõmbetugevuseks saadi 741,03 MPa, mis on võrreldes esimese katseseeriaga 3,24 % madalam.
Analysis of strenght properties of steel rebar in various environments
Terassarruse tugevusomaduste uurimine erinevates keskkondades
The results from these test pieces were taken as a base of comparison for other environments; 2) outdoor environment; 3) aggressive environment; 4) partially acidic environment; 5) acidic environment; 6) alkaline environment.
Uurimise aluseks valiti kuus erinevat keskkonda: 1) kuiv ja köetud siseruum, kus korrosiooni tekkimise võimalused olid minimaalsed ning nende katsekehade tulemused võeti võrdluse aluseks teistele keskkondadele; 2) väliskeskkond; 3) agressiivne keskkond; 4) osaliselt happeline keskkond; 5) happeline keskkond; 6) leeliseline keskkond.
After removing the test pieces from the environments, breaking tests were conducted.
Pärast katsekehade keskkondadest eemaldamist viidi läbi tõmbekatsed.
The average tensile strength based on the test results of the first test series was 765,86 MPa.
Esimese katseseeria katsetulemuste põhjal saadi keskmiseks tõmbetugevuseks 765,86 MPa.
The aim of the master’s thesis at hand was to study the theoretical procedures of corrosion in steel reinforcements and the real influence of corrosive processes of different environments on the main strength properties of steel reinforcements.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida terassarruse korrosiooni tekkimise teoreetilisi käsitlusi ja erinevates keskkondades tekkinud korrosiooniprotsesside reaalset mõju terassarruse põhilistele tugevusomadustele.
The workability and service life of reinforced concrete as a composite material is directly influenced by the quality and workability of concrete and steel reinforcements.
Raudbetooni kui komposiitmaterjali konstruktsioonide töövõimet ja kasutusiga mõjutavad otseselt betooni ja terassarruse kvaliteet ning koostöövõime.
As a result of the conducted breaking tests, the main strength properties of the steel reinforcement test pieces, such as tensile strength, yield strength and extension at break were learnt.
Läbiviidud tõmbeteimi tulemusena leiti terasarmatuurist katsekehade põhilised tugevusomadused nagu tõmbetugevus, voolavuspiir ja katkevenivus.
The test results showed that the main strength properties of steel deteriorate under the effects of corrosion.
Teostatud katsete tulemused näitasid, et korrosiooni mõjul terase põhilised tugevusomadused halvenevad.
The test results showed that the first test series, which was the basis for comparison, had the best results for tensile strength and extension at break.
Katsetulemused näitasid, et võrdluse aluseks olnud esimese katseseeria tõmbetugevuse ning katkevenivuse tulemused olid kõige paremad.
Comparison of Small Wind Generators
Väikeste tuulegeneraatorite võrdlus
Two points are inland and two coastal areas.
Neist kaks maismaal ja kaks ranniku alal.
In the fourth chapter wind data of 5 years (2009 – 2013) in 4 points of Estonia have been displayed.
Vaatluse alla võeti 5 aasta (2009-2013) tuuleandmed neljas Eesti punktis.
The second section describes small wind generators, their working principle and classification.
Teine peatükk käsitleb väiketuulikuid, kus on antud ülevaade väiketuulikute tööpõhimõttest ning kirjeldatud erinevaid tüüpe – tuues välja ka erinevate tüüpide eelised ja puudused.
The aim of the Bachelor’s thesis is to analyze the efficiency of small wind generators (up to 100 kW) in Estonian wind conditions.
Valitud tuulikute nimivõimsused varieeruvad 3’st kilovatist kuni 100 kilovatini.
The third chapter is about the wind turbines, that have been picked out for the analysis.
Neljas peatükk käsitleb tuuleandmeid.
The first chapter describes wind energy in general and brings out its pros and cons.
Kirjeldatud on tuuleenergeetika omapärad ning välja toodud selle eelised ja puudused võrreldes teiste energiaallikatega.
The final section analyses the performance of the given wind generators in Estonian wind conditions.
Samuti on käsitletud tuuleenergeetika olukorda Eestis.
Study is conducted in three parts.
Töö oli üles ehitatud kolmes osas.
These are overview of literature, field experiment, and data analysis of the results.
Nendeks olid kirjanduse ülevaade, põldkatse ja tulemuste andmeanalüüs.
Unlike recommended by the breeder, hemp ’Finola’ can be successfully sown already in the end of April.
Erinevalt sordiaretaja soovitusest, on võimalik edukalt külvata kanepisorti ’Finola’ juba aprilli lõpus.
Products made from hemp are being used in many areas and hemp does not need much weed control and plant protection products.
Kanepi saadused leiavad kasutust väga paljudes valdkondades ja kanep vajab seejuures vähe hoolt taimekaitsevahendite ja umbrohutõrje osas.
Optimization of Cultivation Technologies for Industrial Hemp (cannabis sativa) Cultivar Finola
Õlikanepi (cannabis sativa) „Finola" agrotehnoloogia optimeerimine
Best sowing rate turned out to be 20 kg ha-1, which was smaller than the sowing rate recommended by the breeder.
Parimaks külvisenormiks osutus 20 kg ha-1, mis oli väiksem kui sordiaretaja soovitus.
Biggest weigh of seed yield of 1,79 t ha-1 was produced by the complex fertilizer with the maximal rate of 150 kg N ha-1.
Suurima saagikuse 1,79 t ha-1 andis maksimaalne kompleksväetise norm 150 kg N ha-1.
The aim of the study was to find the impact of different sowing and fertilizer rates on the weight of seed yield.
Eesmärk oligi leida erinevate külvise- ja väetisenormide ning väetiste mõju seemnesaagikusele.
On the other hand, using the wrong sowing or fertilizer rate may reduce the seed yield.
Valet külvise- või väetisenormi kasutades võib aga seemnesaagikus jääda oluliselt alla võimalikule seemnesaagikusele.
Ammonium nitrate produced more seed yield in the minimal rate of 50 kg N ha-1, but with bigger amounts of fertilizer, the weight of seed yield was smaller than complex fertilizer had.
Ammooniumnitraat andis minimaalse väetisnormi 50 kg N ha-1 juures suuremat seemnesaaki, kuid väetise kogust suurendades oli saagikuse juurdekasv väiksem kui kompleksväetisel.
Comparing ammonium nitrate to complex fertilizer, the complex fertilizer has an impact on many yield elements, but ammonium nitrate has an impact mainly on the seed yield.
Võrreldes ammooniumnitraati ja kompleksväetist, suurendab kompleksväetis mitmeid saagistruktuuri elemente, aga ammooniumnitraat mõjutab eelkõige seemnesaaki.
Fertilizing during vegetation period is better than fertilizing when sown for the seed yield.
Seemnesaagikusele mõjub pealtväetamine paremini kui külvil väetamine.
Ammonium nitrate and complex fertilizer produced similar results in fertilizing when sown, weight of seed yield rose steadily by rising the fertilizer amounts.
Külvil väetades andsid ammooniumnitraat ja kompleksväetis sarnased tulemused, seemnesaagikus suurenes ühtlaselt väetisekoguseid suurendades.
Ammonium nitrate and complex fertilizer were more different in fertilizing during vegetation period.
Kasvuajal pealtväetades erinesid ammooniumnitraat ja kompleksväetis rohkem.
This may be due to lack of knowledge and limited budget.
Selle põhjuseks võib olla nii teadmiste puudus kui eelarve piiratus.
One of the reasons here may be the low innovation management ability of enterprises.
Üheks põhjuseks siin võib olla ettevõtete madal innovatsiooni juhtimise oskus.
Nowadays more and more emphasis is placed on the importance of corporate innovation to remain competitive, but Estonian companies are, however, considered moderate innovators who stay below the European average in innovation.
Tänapäeval rõhutatakse üha rohkem ettevõtete uuendusmeelsuse olulisust konkurentsis püsimiseks, kuid Eesti ettevõtteid peetakse siiski mõõdukateks innovaatoriteks, kes jäävad uuendustegevustes alla Euroopa keskmisele.
Business leaders and executives are aware of the importance of innovation for business development, but there is a lack of a common understanding of how to use innovation to succeed and how to manage new ideas for successful implementation.
Ettevõtete tippjuhtkonnad ja juhid on teadlikud innovatsiooni tähtsusest ettevõtte arengule, kuid puudub ühtne arusaam, kuidas innovatsiooni kasutada edu saavutamiseks ja kuidas juhtida uued ideed eduka elluviimiseni.
Lowest rated parts of the processes and linkage show that companies lack the developed processes for product / service and process changes, and the linkage with the organizations outside the organization have been left behind.
Kõige madalamalt hinnatud protsessi ja võrgustiku osad näitavad, et ettevõtetel pigem puuduvad väljatöötatud protsessid toodete/teenuste ja protsessimuudatuste läbiviimiseks ning tahaplaanile on jäänud sidemete loomine väljaspool ettevõtet olevate organisatsioonidega.
For collecting data, the author compiled a random sample of Estonian companies and conducted an anonymous questionnaire on the Internet in an online environment.
Andmete kogumiseks moodustas töö autor Eesti äriühingutest juhuvalimi ja viis internetikeskkonnas läbi anonüümse ankeetküsitluse.
The results showed that the average companies' responses to the 40 indicators of innovation management capability were confirmed Estonia's membership in moderate innovators.
Tulemustest selgus, et vastanud ettevõtete keskmised hinnangud 40-le innovatsiooni juhtimise võimekuse tunnusele kinnitavad Eesti kuulumist mõõdukate innovaatorite hulka.
The aim of this master's thesis was to find out the innovation management capability of Estonian business managers, mainly using the model of innovation management developed by Tidd and Bessant.
Käesoleva magistritöö autori eesmärgiks oli välja selgitada Eesti ettevõtte juhtide innovatsiooni juhtimise võimekus, kasutades selleks peamiselt Tidd ja Bessant´i poolt välja töötatud innovatsiooni juhtimise hindamise mudelit.
The comparison of the average performance of the innovation management capability of the organization and the company's CEO was not significant and statistically significant, but the results tend to confirm earlier studies.
Organisatsiooni ja ettevõtte tegevjuhi tunnustega innovatsiooni juhtimise võimekuse keskmiste hinnangute võrdlemine ei andnud märkimisväärseid ja statistiliselt olulisi erinevusi, kuid tulemused kalduvad pigem varasemalt tehtud uuringuid kinnitama.
The innovation management capacity was assessed using the Tidd and Bessant model, which consists of 40 characteristics, which respondents gave estimates on a 7-point scale.
Innovatsiooni juhtimise võimekuse hindamiseks oli kasutatud Tidd ja Bessant´i mudelit, mis koosneb 40-st tunnusest ja millele vastajad andsid hinnangud 7-palli skaalal, lisaks olid ankeedis valikvastustega küsimused vastaja organisatsiooni ja tegevjuhi tunnuste kohta.
In order to use the wood most effectively as a construction material, we need to know as precisely as possible all the factors affecting the strength properties.
Selleks, et puitu võimalikult efektiivselt konstruktsioonmaterjalina kasutada, peame me tundma võimalikult täpselt kõiki tugevusomadusi mõjutavaid tegureid.
Work results are largely in line with previously made investigations of the factors affecting the strength properties of the wood.
Töö tulemused on suuremalt jaolt kooskõlas varem teostatud puidu tugevusomadusi mõjutavate tegurite uurimistega.
At the end of the thesis the model to predict the statistical elasticity module shall be found.
Töö lõpuks leitakse mudel, millega prognoosida statistilist elastsusmoodulit.
The data was analyzed with the data processing program Microsoft Excel and statistical processing program R. After the comparison the main modules of elasticity (MOE) were found based on the population.
Andmeid analüüsiti andmetöötlusprogrammiga Microsoft Excel ja statistikatöötlusprogrammiga R. Peale omavahelise võrdluse leiti ka üldkogumi põhjal peamised elastsusmoodulit (MOE) mõjutavad tegurid.
The aim of the thesis was to investigate the strength characteristics of the lumber of the spruce (Picea abies) that are from three different regions, considering the various interactions of different parameters.
Töö eesmärgiks oli uurida kolmest erinevast piirkonnast pärit harilikust kuusest (Picea abies) saematerjali tugevusomadusi, arvestades erinevate parameetrite koosmõju.
Strength properties of the wood are influenced by many different parameters, such as the growth conditions (soils, climate etc.), genetics (density, growth rate), prior forest management, time and age when the tree was harvested.
Puidu tugevusomadused mõjutavad väga mitmed erinevad parameetrid, nagu kasvutingimused (mullastik, kliima jne.), geneetika (tihedus, kasvukiirus), eelnev metsade majandamine, aeg ja vanus, millal puu raiuti.
With the best strength properties were the test specimens of the Estonian spruce.
Parimate tugevusomadustega olid Eestis kasvanud kuusest katsekehad.
In the thesis the influencing factors of the strength properties of the wood from Estonia, Sweden and Russia (density, the proportion of autumn wood, knots etc.) were compared.
Töös võrreldi Eestist, Rootsist ja Venemaalt pärit puidu tugevusomadusi mõjutavaid tegureid (tihedus, sügispuidu osakaal, oksad, jne.).
From the studied parameters of this thesis the main factors influencing the strength properties of the wood were the following characteristics: density of the wood, the proportion of autumn wood, the width of the tree ring, the presence of labefaction.
Antud töös uuritud parameetritest olid peamised puidu tugevusomadusi mõjutavateks teguriteks järgmised omadused: puidu tihedus, sügispuidu osakaal, aastarõnga laius, nõrgestuste esinemine.
The effect of annual ring with, latewood, density and defects to the strength properties of Norway spruce (Picea abies (L.) karst)
Aastarõngaste laiuse, sügispuidu, tiheduse ja defektide omavaheliste seoste mõju hariliku kuuse (Picea abies (L.) karst)) tugevusomadustele
There have been set a series of tasks that have been completed in four parts: The description of the operational amplifiers; interface of the learning tool and usable instruments; Arduino IDE-1 based programming and test device design; sample tasks of the best known operational amplifier circuits.
Eesmärgini jõudmiseks on seatud ülesanded, mis on lahendatud neljas osas: operatsioonivõimendite kirjeldus; koostatava õppevahendi kasutajaliides ning kasutatavad seadmed; Arduino IDE-l põhinev programmeerimine ning katseseadme projekteerimine; näidisülesanded tuntumatest operatsioonivõimendite lülitustest.
Arduino Based Device for Studying Operational Amplifier
Arduinol põhinev õppevahend operatsioonivõimendite uurimiseks
Which is then used to give an overview of the operational amplifier and its best known comparator, voltage follower, non-inverting amplifier, Schmidt trigger.
Käesolev bakalaureusetöö eesmärgiks on projekteerida Arduinol põhinev operatsioonivõimendi katseseade, millega anda ülevaade operatsioonivõimendist ning tema tuntumatest lülitusviisidest nagu komparaator, pingejärgija, mitteinverteeriv võimendi ja Schmidti trigger.
The author achieved all of the goals that had been set and an Arduino based learning tool for operational amplifiers was created during the work on this thesis.
Autor saavutas kõik seatud ülesanded ning töö raames valmis Arduinol põhinev õppevahend operatsioonivõimendite uurimiseks.
The aim of this master's thesis is to analyze the knots of pruned and unpruned trees.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on analüüsida laasitud ja laasimata puude oksi.
Scots pine (Pinus sylvestris L.) and Norway spruce (Picea abies (L.) KARST) knot analysis of pruned and unpruned trees
Hariliku männi (Pinus sylvestris L.) ja hariliku kuuse (Picea abies (L.) KARST) puidus esinevate okste analüüs laasitud ja laasimata puudel