natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Capercaillie and it`s habitat selection has been extensively studied in various countries.
Metsist ja tema elupaiga valikut on erinevates riikides palju uuritud.
Capercaillie has specific requirements on the habitat forest and it varies from season to season and availability of food.
Metsisel on spetsiifilised nõudmised elupaiga metsale ning see varieerub sõltuvalt aastaajast ja toidu saadavusest.
Capercaillie habitat use varies from region to region and different survey results not be equated.
Metsise elupaiga kasutus varieerub regiooniti ning erinevaid uurimistulemusi ei saa samastada.
Factors that influence habitat selection on Capercaillie
Metsise elupaiga valikut mõjutavad tegurid
Capercaillie are the most of distribution range decreasing abundance species.
Metsis on enamuses areaaliosas väheneva arvukusega liik.
While capercaillie inhabits depending on the seasons a different forest type, their habitats are dominated by mature pine forests.
Kuigi metsis asustab sõltuvalt aastajast erinevaid metsatüüpe, jäävad tema elupaikades domineerima vanemad männikud.
During the summer is often the determining factor in habitat selection blueberry presence.
Suvisel ajal on sageli määravaks komponendiks elupaiga valikul mustika olemasolu.
Global environmental problems and decreasing resources are forcing entrepreneurs to look for new, more sustainable solutions in production.
Ülemaailmsed keskkonnaprobleemid ja vähenevad ressursid sunnivad ettevõtjaid otsima tootmisel uusi jätkusuutlikumaid lahendusi.
Developing circular economy indicators for implementation in enterprises
Ringmajanduse indikaatorite väljatöötamine ettevõtetes rakendamiseks
As a result of the work, 14 environmental, 7 economic and 6 social CE indicators were selected.
Töö tulemusena fikseeris autor 14 keskkonna-, 7 majandus- ja 6 sotsiaalindikaatorit.
Environmental indicators caused the most discussion among the respondents.
Enim diskussiooni tekitasid küsitletavate seas keskkonnaindikaatorid.
It turned out that methodologies have been least discussed at enterprise level.
Selgus, et ettevõtete tasandil on metoodikaid kõige vähem käsitletud.
The circular economy (CE) is a new opportunity as it aims to ensure the sustainability of natural environment, economic growth and social well-being.
Ringmajanduses nähakse uut võimalust, sest selle eesmärk on tagada looduskeskkonna jätkusuutlikus, majanduslik kasv ja sotsiaalne heaolu.
Social indicators focus on the satisfaction of employees, the awareness of customers and stakeholders, and the value of the enterprise.
Sotsiaalindikaatorid keskenduvad ettevõtte töötajate rahulolule, klientide ja huvirühmade teadlikkusele ning ettevõtte väärtusele.
The author set a goal for each indicator (increase or decrease), outlined the relations between the indicators and added units in which to measure.
Igale indikaatorile määras autor eesmärgi, kas suurendada või vähendada, tõi välja seosed indikaatorite vahel ja lisas ühikud, milles mõõta.
The purpose of environmental indicators is to evaluate the use of raw materials, the share of renewable and non-renewable resources, waste generation and waste management.
Keskkonnaindikaatorite eesmärk on hinnata ettevõttes tooraine kasutust, taastuvate ja taastumatute ressursside osakaalu, jäätmeteket ja nendega tehtavaid toiminguid.
The previous methodologies were supplemented according to the nature of the CE and shortcomings identified in previous studies.
Varasemaid metoodikaid täiendati vastavalt ringmajanduse olemusele ja varasemates uuringutes toodud kitsaskohtadele.
The purpose of economic indicators is to measure overall financial indicators and guide the enterprise to monitor risks, legislation and competition.
Majandusindikaatorite eesmärk on hinnata mitmeid ettevõtte üldiseid finantsnäitajaid ja suunavad ettevõtet jälgima riske, seadusandlust ning konkurentsi.
Based on the feedback from organisations and entrepreneurs, an assessment of the CE is necessary.
Organisatsioonide ja ettevõtjate tagasisidel on ettevõtluses ringmajanduse hindamine vajalik.
Master’s thesis is a good basis for developing elaborated solution for monitoring the CE in Estonian enterprises.
Antud töö on heaks aluseks, mida täiendada arendamaks hästi läbimõeldud lahendust ringmajanduse jälgimiseks Eesti ettevõtetes.
Based on previous methodologies the author proposed a new measurement system for use in enterprises.
Autor analüüsis varasemaid metoodikaid ning nende põhjal pakkus välja uue mõõtmismetoodika ettevõtetes kasutamiseks.
Aim of master’s thesis is to propose a suitable methodology measuring the circular economy in enterprises, considering environmental, economic and social aspects.
Antud töö eesmärk on välja pakkuda sobiv metoodika ringmajanduse hindamiseks ettevõtetes võttes arvesse keskkonna, majanduse ja sotsiaalseid aspekte.
The paper analysed the main principles of the CE and previously developed methodologies.
Töös analüüsiti ringmajanduse olemust ja varasemaid kirjandusallikates väljatöötatud metoodikaid.
Also, efficiency ratios of the company are found and the ratios of the dynamics are compared for the analyzed period.
Samuti leitakse ettevõtte efektiivsuse suhtarvud ning võrreldakse suhtarvude dünaamikat analüüsitaval perioodil.
Management of working capital based on the example of Prisma Peremarket AS
Käibekapitali juhtimine AS Prisma Peremarketi näitel
Theoretical part of this thesis gives an overview of the concept and management of working capital, based on working capital financial and management-related books and articles.
Töö teoreetilises osas antakse ülevaade käibekapitali mõistest ning juhtimisest, kasutades selleks käibekapitali juhtimist käsitletavaid finants- ja juhtimisalaseid raamatuid ning artikleid.
As a result of this thesis, stated object was achieved and based on obtained results, recommendations were given to improve working capital management.
Bakalaureusetöös saavutati püstitatud eesmärk ning saadud tulemuste põhjal anti soovitusi käibekapitali juhtimise tõhustamiseks.
Thesis empirical part analyzes management of working capital with AS Prisma Peremarket as an example, by calculating the audited financial statements as the basis of the solvency ratios and comparing them to the standards.
Töö empiirilises osas analüüsitakse käibekapitali juhtimist AS Prisma Peremarketi näitel, arvutades auditeeritud majandusaasta aruannete põhjal maksejõulisuse suhtarvud ning võrreldakse neid normatiividega.
As a result, the aim of this thesis is to analyse the management of working capital between 2009 and 2012 in order to suggest ways in which the management of working capital could be improved.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida AS Prisma Peremarketi näitel käibekapitali juhtimist aastatel 2009-2012 ning anda soovitusi käibekapitali juhtimise tõhustamiseks.
The author chose the topic of this BA thesis based on the interest of the company to analyse its management of working capital in 2009–2012, because the company’s expansion.
Teema valikul lähtus bakalaureusetöö autor ettevõtte juhtkonna huvist analüüsida käibekapitali juhtimist aastatel 2009-2012, mil avati kolm uut Prisma kauplust Eestis.
Waste sorting can be improved by creating better opportunities (more containers/ all containers required), sharing good examples of waste sorting systems at home and increasing awareness by sharing information.
Jäätmete sorteerimist on võimalik parendada luues selleks paremad võimalused (rohkem konteinereid/kõik konteinerid kortermajadele kohustuslikuks), jagades häid näiteid liigiti sorteerimisest kitsastes korterioludes ning suurendades inimeste teadlikkust informatsiooni jagamise abil.
The range of options (containers) for collecting sorted waste varies.
Liigiti sorteeritud jäätmete kogumiseks mõeldud võimaluste (konteinerite) valik varieerub.
Estonia has made a commitment to recycle 50% of municipal waste by 2020, but waste should be segregated at source to achieve the target.
Eesti on võtnud kohustuse võtta ringlusse 2020. aastaks 50% olmejäätmetest, kuid eesmärgi saavutamiseks peavad inimesed juba jäätmeid tekkekohas liigiti koguma.
Waste sorting is one of the few activities that people do to save nature not to save money.
Jäätmete sorteerimine on üks vähestest tegevustest, mida inimesed teevad looduse säästmise eesmärgil, majanduslikku kasu selles eriti ei nähta.
The least separately sorted types of waste are biodegradable waste and packaging waste.
Kõige vähem sorteeritakse eraldi biolagunevaid jäätmeid ja pakendeid.
Treating waste as valuable resource helps to reduce the impact on the environment and it is also economically profitable for people.
Jäätmete kui ressursi taaskasutus aitab leevendada mitmeid keskkonnaprobleeme ning on ka majanduslikult otstarbekas.
To the author's knowledge the residents of apartment buildings and their waste sorting habits are not investigated before as a target group.
Teadaolevalt ei ole kortermajade elanikke ning nende jäätmete sorteerimist eraldi sihtrühmana varem uuritud.
The results indicated some gaps in environmental awareness, but the main problem of waste sorting is a shortage of space.
Küsitlustulemused viitasid mõningastele puudujääkidele keskkonnateadlikkuse osas, kuid jäätmete sorteerimist takistavad eelkõige ruumilised takistused.
The method to fulfill the purpose was a questionnaire, which was disseminated among residents of apartment buildings in Tartu and Pärnu.
Eesmärgi saavutamiseks koostati küsitlus, mida levitati Tartu ja Pärnu kortermajade elanike seas.
Three quarters of the residents of Tartu and Pärnu apartment buildings separate at least three types of waste separately from municipal waste.
Kolmveerand Tartu ja Pärnu kortermajade elanikest sorteerivad olmejäätmetest eraldi vähemalt kolme liiki jäätmeid ning neljandik seda ei tee.
First and foremost, the myths about waste management that question the waste segregation at source have to be refuted.
Eelkõige vajavad ümberlükkamist jäätmekäitlusega seotud müüdid, mis seavad kahtluse alla jäätmete liigiti kogumise juba nende tekkekohas.
The purpose of the study is to map the preparedness for sorting municipal waste among residents of apartment buildings in two big Estonian towns, Tartu and Pärnu.
Töö eesmärk on kaardistada kahe Eesti suure linna, Tartu ja Pärnu, kortermajade elanike valmisolek olmejäätmete liigiti kogumiseks.
The shortage of space in dwelling can be overcome by following good examples.
Peamiseks takistuseks jäätmete liigiti kogumisel peetakse kodust ruumipuudust, mida heade näidete eeskujul on võimalik ületada.
If Local Government Waste Handling Rules does not require all containers, the missing containers can be ordered by apartment association.
Kortermajade prügimajades puuduolevad konteinerid saab ühistu oma liikmete soove arvestades ise juurde tellida, kui linna jäätmehoolduseeskiri neid kohustuslikuks pole teinud.
Otherwise, the waste management target will not be achieved.
Vastasel juhul ei tundu tõenäoline, et riik suudab täita 2020. aastaks võetud kohustust.
Preparedness for sorting municipal waste among residents of apartment buildings in Tartu and Pärnu town
Tartu ja Pärnu linna kortermajade elanike valmisolek olmejäätmete liigiti kogumiseks
Digital innovation is happening all around us.
Digitaalne innovatsioon on toimumas kõikjal meie ümber.
There was a need for change but there were a few shortcomings in terms of feasibility.
Soov muutuse järgi oli suur, kuid teostatavuse osas oli mõningaid puudujääke.
Businesses hope to benefit from this, by trying to become more efficient and optimizing their processes with the help of new technologies.
Sellest loodavad kasu saada ettevõtted, püüdes uute tehnoloogiate abil muutuda efektiivsemaks ja optimeerida oma protsesse.
The study found that the process of introducing change was difficult in the company.
Uuringus selgus, et muutuste sisseviimise protsess oli ettevõttes keeruline.
It was mainly a qualitative study, with the main emphasis on the data obtained from the interviews and their analysis.
Tegemist oli peamiselt kvalitatiivse uuringuga, kus peamine rõhk oli intervjuudest saadud andmetel ja nende analüüsil.
Based on this, it could be concluded that the most important driving force in the process of change is the company itself.
Selle põhjal sai järeldada, et muutuste protsessi kõige tähtsamaks teguriks on ettevõte ise.
Implementing digital innovation in the work time management system on the example of a manufacturing company
Digitaalse innovatsiooni rakendamine tööajaarvestussüsteemis tootmisettevõtte näitel
Data was collected using semi-structured interviews, multiple-choice questionnaires, document review, and participatory review.
Andmeid koguti kasutades pool-struktureeritud intervjuusid, valikvastustega küsimustikke, dokumendivaatlust ja osalusvaatlust.
Microsoft Excel was used to analyze the results of the questionnaires.
Küsimustike tulemuste analüüsimiseks kasutati Microsoft Excelit.
The analysis of the study revealed that the most important factors influencing innovation adaptation were relative advantage, organizational readiness and top management support.
Analüüsides uuringu tulemusi selgus, et ühed olulisemad tegurid, mis mõjutavad innovatsiooni omaksvõtmist, olid oodatud kasulikkus, ettevõtte valmidus ja juhtkonna toetus.
A pilot study was also conducted to assess the suitability of the topics of the semi-structured interviews and questionnaires.
Pool-struktureeritud intervjuude ja küsimustike teemade sobivuse hindamiseks viidi läbi pilootuuring.
In the course of this thesis, digital innovation implementation was analyzed based on technological, organizational and environmental (TOE) factors in terms of a work time management system using a manufacturing company as an example.
Töö käigus analüüsitakse tehnoloogilisi, organisatsioonilisi ja keskkonnast (TOE) tulenevate tegurite põhjal digitaalse innovatsiooni mõju tööajaarvestussüsteemis tootmiseettevõtte näitel.
The MS Data Analysis module was used to identify the relationships between the factors.
Tunnustevaheliste seoste kindlaks tegemisel kasutati MS Data Analysis moodulit.
They included the company's employees, but also the software developer of the program.
Intervjuude ja küsimustike vastajatest moodustati kolm valimit, kuhu kuulusid ettevõtte töötajad ning lisaks programmi tarkvaraarendaja.
The aim of this master's thesis is to understand digital innovation and the factors associated with it.
Magistritöö eesmärk on mõista digitaalset innovatsiooni ning sellega seotud tegureid tööajaarvestussüsteemis tootmisettevõtte näitel.
Most profitable farming system at the moment is the organic farming system because the purchase price of grain is so high.
Majanduanalüüsi järgi on kõige tasuvam viljelussüsteem hetke seisuga mahesüsteem, kuna hind on niivõrd palju parem.
– 2015 and 2017.
ning 2017. aastal kogutud andmeid.
Grain and baking quality of winter wheat in organic and conventional farming
Talinisu kvaliteet ning küpsetusomadused mahe- ja tavaviljeluses
The three organic test fields had diffrent nitrogen sources: Org0 got nitrogen from legumes crop (red clover), OrgI got nitrogen both from legumes crop and winter catch crops and OrgII got its nirtogen from organic manure 10 t ha-1 in addition to other sources.
Mahesüsteemis olid järgmised orgaanilise lämmastiku allikad: Org0– külvikorras kasvanud liblikõieliste poolt seotud õhulämmastik, OrgI – lisandus õhulämmastikule ka talvel kasvatatud vahekultuuri poolt seotud lämmastik ning OrgII sai kahele eelnevale lisaks kevadel mulda viidud sõnnikut 10 t ha-1 .
In this study the data from 2016 year are missing because of bad weather contitions in winter.
2016 aasta andmeid ei kasutatud, kuna ebaõnnestunud talinisu talvitumise tõttu külvati kevadel põldudele suvinisu.
The main purpose of this thesis was to explore what influence organic and conventional farming systems have on the yield growth, yield quality and baking caracteristicas of winter wheat.
Töö eesmärgiks on selgitada mahe- ja tavaviljelusviisi mõju talinisu sordi ’Fredis’ saagikusele, kvaliteedile ning küpsetusomadustele.
Winter wheat quality was the best in conventional farming treatments N100 and N150 beqause of additional nitrogen at the early booting stage (BBCH 47).
Talinisu kvaliteedi seisukohalt olid paremad ainult tavasüsteemi N100 ja N150 väetusvariant, mis said loomiseelses faasis (BBCH 47) lisalämmastikku, mistõttu olid neil paremad kvaliteedi näitajad.
Grain yield of winter wheat was mostly affected by farming system (43%), higher grain yields were got from treatments of conventional system.
Talinisu terasaaki mõjutab uuritud faktoritest eelkõige väetusvariant (43%), suurimad terasaagid saadi lisa lämmastikku saanud tavasüsteemi variantidelt, nendel omavahel usutavaid erinevus ei olnud.
More favorable for grain yield formation were weather conditions in 2015 and 2017.
Ilmastiku poolest olid kõige soodsamad 2015. ja 2017. aasta, eelkõige madalama maikuu temperatuuri ja väiksema juulikuu sademete koguse tõttu.
The data used in this study was gathered during a time period stretching from 2013.
Antud uurimuses on kasutatud 2013.–2015.
The characteristics of baking quality of winter wheat were not influenced by crop production systems.
Küpsetusomaduste poolest ei olnud mahesüsteemis ja tavasüsteemis usutavaid erinevus.
The competitiveness of the entrepreneurial environments of Southern Estonian local authorities in the years 2007–2014
Lõuna-Eesti kohalike omavalitsuste ettevõtluskeskkondade konkurentsivõime aastatel 2007–2014
The thesis concludes that while the situation of entrepreneurship in the region is improving, it does not translate into an increase in the competitiveness of Southern Estonian entrepreneurial environments.
Töös leitakse, et ehkki ettevõtluse olukord Lõuna-Eestis on paranemas, ei kaasne sellest hoolimata märkimisväärset ettevõtluskeskkondade konkurentsivõime kasvu.
Above all, it is necessary to provide local authorities enough freedom to decide and act along with sufficient resources to carry out their duties and assist in finding the absolute advantage of the local entrepreneurial environments.
Kriitilise tähtsusega on kohalikele omavalitsustele otsustamisvabaduse ja piisava suurusega finantsvahendite tagamine, et omavalitsused saaksid keskenduda oma ettevõtluskeskkondade eeliste leidmisele konkurentsivõime tõstmise nimel.
The sophisticated nature of entrepreneurship is reflected in the research problem of the thesis, which enquires why are the disparities in competitiveness of the entrepreneurial environments in Southern Estonian area as well as its local authorities significant when compared to other regions and within the area itself.
Seda iseloomustab samuti töö uurimisprobleem: miks on Lõuna-Eesti piirkonna ja kohalike omavalitsuste ettevõtluskeskkondade konkurentsivõime erinevused nii piirkonna siseselt kui teiste regioonidega võrreldes märkimisväärsed.
The causes, while tied to local authorities, often originate from outside the region.
Piiravaks faktoriks on kohalike omavalitsustega seotud tegurid, mis ei tulene tihti omavalitsuste enese tegevusest.
The objective of the thesis is to offer an assessment regarding the competitiveness of the entrepreneurial environments of Southern Estonian local authorities in the years 2007–2014.
Magistritöö eesmärk on anda hinnang LõunaEesti piirkonna kohalike omavalitsuste ettevõtluskeskkondade konkurentsivõimele aastatel 2007–2014.
The thesis establishes a theoretical framework, which forms the basis for an empirical comparative study.
Magistritöös luuakse ettevõtluskeskkondade konkurentsivõime teoreetiline taustsüsteem, mille järel teostatakse empiiriline võrdlusuuring.
The study features secondary data from Statistics Estonia, featuring 86 local authorities of Southern Estonian region, which is used to construct indicators of competitiveness.
Analüüsis kasutatakse Statistikaameti teiseseid andmeid 86 Lõuna-Eesti piirkonna kohaliku omavalitsuse kohta, millele tuginedes konstrueeritakse konkurentsivõime indikaatorid ja uuritakse nendevahelisi seoseid regressioonide abil.
After the correlation between the indicators has been affirmed or refuted following regressions, a closer look is taken at the dynamics of the competitiveness of the entrepreneurial environments of Southern Estonian local authorities during the period.
Seoste kinnitamise järel vaadeldakse ettevõtluskeskkondade konkurentsivõime dünaamikat Lõuna-Eestis uuritaval perioodil.
The abundance of bees was small in both transects.
Mesilaste arvukus oli mõlemal pool väike.
The aim of this master’s thesis was to find out whether and to what extent different landscape elements and the proportion of non-arable land in the agricultural landscape have an effect on pollinator abundances.
Käesoleva töö eesmärgiks oli selgitada, kas ja millisel määral erinevat tüüpi maastikuelemendid ja mitteharitavate maade osakaal mõjutavad põllumajandusmaastikus esinevate tolmeldajate arvukust.
The effect of landscape elements to the pollinators abundance in the agricultural landscape
Maastikuelementide mõju tolmeldajate arvukusele põllumajandusmaastikus
The length of transect in areal elements was 50 m in the edge and 50 m inside the element (distance 12,5 m).
Laiadel aladel (mets, rohumaa, haljaskesa) oli vaadeldava transekti pikkuseks 50 m elemendi servas ja 50 m elemendi sees (vahe 12,5 m).
Because there is not enough food for pollinators in the monocultural fields (the main culture does not offer flowers throughout the whole vegetation period) it is needed to maintain different kind of field margins that offer alternative food ressources.
Euroopas kasvatatavatest põllukultuuridest on tolmeldamisest sõltuv umbes 84%, kuid kuna putukatele ei piisa toitumiseks vaid monokultuursest põllukultuurist (sest ei õitse kogu tolmeldamise hooaja vältel) siis erinevat tüüpi põlluservad pakuvad tolmeldajatele alternatiivseid toiduallikaid.
We studied 18 landscape sectors (high value 38%, intermediate value 22%, low 7%) with three different proportions of natural, semi-natural and non-cropped land (excluded roads, railways, water bodies, courtyards, residential buildings).
Vaatluse all oli kolm eri tüüpi vaatlussektorit (raadius 1 km), milles oli erinev looduslike, pool-looduslike ja mitteharitavate maade (v.a maanteed, raudteed, veekogud, õuealad, elamud) osakaal (kõrge 38%, keskmine 22%, madal 7%), sektori sees asetses talirapsipõld.
Also, the flower abundance was assessed.
Hinnati ka õitearvukust.
However, if we compare woody areal edge and interior transect separately, the greater abundance was found in the edge offorest than inside of it, which was the expected result.
Vaadeldes eraldi metsa sise- ja servaala, siis selgus, liblikaliste ja sirelaste arvukus oli metsaservas kõrgem, mis oli ka oodatav tulemus.
There was no difference in pollinator abundance between edge and interiortransects in fallow or herbaceous areal.
Puudus ka erinevus rohumaa ja haljaskesa sise- ja servaalal esinenud tolmeldajate arvukusel.
The results showed that the abundance of honey- and bumblebees was the highest in fallows and lowest in woody areals.
Selgus, et kimalasi ja meemesilasi oli kõige rohkem õiterikkal haljaskesal, erakmesilasi sobivaid elutsemistingimusi pakkuvas puiskoridoris.
There were five different elements: woody areal (forest edge and inside), woody linear, herbaceous linear (field margin), herbaceous areal (grassland) and fallow.
Vaatlusaluseid maastikuelemente (kultuurpõlluga piirnev looduslikum ala) oli kokku viis: mets, puiskoridor, põlluserv, rohumaa, haljaskesa.
There were non-significant differences between the abundance of Lepidoptera and hoverflies in different landscape elements.
Liblikaliste ja sirelaste puhul erinevust ei märgatud.
In the landscape sectors, where there were more natural areas, they could be more diluted in the landscape.
Samas kõrgema looduväärtusega aladel olid tolmeldajad tõenäoliselt hajutanud erinevate looduslike- ja poollooduslike alade vahe
In linear elements, the length of transect was 100 m. Five differentpollinator groups were observed: honeybees, bumblebees, Lepidoptera, hoverflies and solitary bees.
Maastikuelementidel loendati meemesilasi, kimalasi, liblikalisi, sirelasi ja erakmesilasi.
A total of 97 people participated in the survey.
Kokku osales küsitluses 97 inimest.