natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this master’s thesis was to study beef sirloin physical-chemical properties based on different temperatures (55, 60, 65 and 70 ℃) and times (4, 5, 6, 24, 48 hours).
Magistritöös uuriti erinevatel temperatuuridel (55, 60, 65 ja 70 ℃) ja aegadel (4, 5, 6, 24, 48 tundi) töödeldud veiserümba välisfilee füüsikalis-keemilisi muutuseid.
Further research should be conducted to find time and temperature related property trends.
Täiendavalt tuleks veel läbi viia korduskatseid leidmaks ajast ja temperatuurist sõltuvaid muutuste trende.
24 people participated in the sensory evaluation, where they assessed sous vide cooked meat appearance, smell, taste, tenderness, moisture and rubberiness.
Sensoorses hindamises, kus osales 24 inimest, hindasid töödeldud lihade välimust, lõhna, maitset, õrnust, mahlasust ja kummisust.
Thereby, meat redness in comparison to raw meat was 5 highest at 55 ℃.
Sealjuures liha punasuse väärtus võrreldes toore lihaga oli 3 suurem 55 ℃ töödeldud lihal.
Over 60 ℃ treated meat redness decreased because at this temperature myofibrillar proteins start denaturating.
Üle 60 ℃ liha punasus vähenes, kuna sel temperatuuril toimub müoglobiini denatureerumine.
Smell and taste were evaluated at lower temperatures resembled blood/metal and liver.
Lõhna ja maitset hinnati madalamatel temperatuuridel vere ja/või metalli ning maksa maitset meenutavaks.
55 and 60 ℃ treated meats tenderness was rated tender and very tender, but at two higher temperatures tenderness was judged tough.
55 ℃ ja 60 ℃ töödeldud lihad olid degustaatorite jaoks pehmed ja väga pehmed, kuid kahel kõrgemal temperatuuril hinnati õrnust pigem vintskeks.
Same trends were observed for moisture and rubberiness evaluation.
Sarnased muutused olid ka mahlasuse ja kummisuse hindamisel.
It was found that cooking for 24 hours at 50-60 ℃ increased meat tenderness by 26-72%, in comparison with one hour cooking time.
On leitud, et 24 tundi 50-60 ℃ töödeldud veiseliha tulemused olid 26-72% pehmemad, kui neid võrreldi näiteks ühe tunni jooksul töödeldud lihaga.
Reduction in cooking loss was noted only at 60 ℃ temperature, at 4, 5 and 6 hours cooking time, where at two longest cooking times the difference of cooking loss decreased between pre-seared and not seared meats.
Täheldati küpsetuskao vähenemist vaid 60 ℃ juures 4, 5 ja 6 tundi töödeldud lihadel, kus kahel pikemal töötlusajal küpsetuskadude vahe kahanes.
Contrary to this, the result found in this study showed that longer treatment (24 and 48 hours) time did not bring out significantly higher tenderness.
Vastupidiselt käesolevas lõputöös läbiviidud katsetes kahel pikemal ajal (24 ja 48 tundi) töödeldud lihade pehmused oluliselt ei erinenud.
Out of the shorter cooking times more tender results were achieved at 70 ℃.
Lühematest töötlusaegadest pehmemad tulemused saadi vaid 70 ℃ töödeldud lihadest.
In experimental part of the thesis, the beef sirloin was sous vide cooked at predefined temperature and time combinations three times per combination.
Eksperimentaalses osas viidi läbi veiserümba välisfilee kuumtöötlemine sous vide meetodil eelnevalt mainitud temperatuuride ja aegade kombinatsioonidel, millest sooritati kolm korduskatset.
At two lowest treating temperatures and times meats were more red and the higher the temperature rised the more brown meats became.
Kahel madalamal temperatuuril ja ajal töödeldud lihad on punasemad ja mida kõrgemaks tõusis töötlustemperatuur, seda pruunimaks liha muutus.
Sous vide cooked meat temperature changes were tracked with data loggers.
Kuumtöötlusel jälgiti loggeritega lihas toimuvaid temperatuuri muutuseid.
In articles it was brought out that longer treatment time should noticeably increase tenderness of meat.
Oodatust erinevad tulemused saadi lõiketugevuse osas, kus kirjanduses on toodud välja, et pikenenud küpsetusaeg peaks märgatavalt liha pehmust suurendama.
Cooking loss, colour, shear-force and chemical composition were measured from thermally treated meat.
Töödeldud lihast arvutati küpsetuskadu, määrati värvus, lõiketugevus, keemiline koostis NIR-analüüsiga ja sooritati sensoorne hindamine.
pH-value, colour and water-holding capacity were measured from raw material.
Töötlemata lihast mõõdeti pH-väärtus, määrati värv ja veesiduvusvõime.
Results showed that pre-searing meat did not have any affect on it’s physical-chemical properties.
Tulemustest selgus, et liha eelnev pruunistamine tulemustes suurt muutust ei toonud.
In addition, to determine if meat pre-searing would bring out any important changes in meat properties.
Töö eesmärgiks oli uurida eelnevalt mainitud aegadel ja temperatuuridel tekkinud muutuseid liha omadustes ja lisaks uuriti, kas liha eelnev pruunistamine toob välja olulisi muutuseid liha omadustes.
Following tasks were set up: 1.
Selleks on püstitatud järgmised ülesanded: 1.
Changes in Financing of Substitute Home Services in Estonia Due to the Reorganization of Services
Asenduskoduteenuse rahastamise muutused Eestis seoses teenuse ümberkorraldamisega
To describe the substitute home services and the public financing of it in Estonia.
Kirjeldada asenduskoduteenust ja selle riiklikku rahastamisest Eestis.
The author examines the revenue base of the substitute homes service providers, costs made for children’s care and development, the personnel accordance to the requirements and the costs of personnel and property maintenance.
Autor uurib asenduskoduteenuse osutajate tulubaasi, lapse hoolduseks ja arenguks tehtud kulutusi, personali vastavust nõuetele ning personali- ning kinnistute majanduskulusid.
Theoretical part of the research focuses on substitute home services and it’s financing in Estonia.
Uurimuse teoreetiline osa keskendub asenduskoduteenusele ja selle rahastamisele Eestis.
Empirical research carried out analysis of service providers data in Ministry of Social Affairs database H-web.
Empiirilise uurimuse läbiviimiseks analüüsiti Sotsiaalministeeriumi andmebaasis H-veeb asenduskoduteenuse pakkujate poolt esitatud andmeid.
To analyse the links between the financing and the costs of substitute home services in context of reorganisation of substitute homes, among different service providers groups between 2011-2013.
Analüüsida asenduskodude rahastamise ja teenuse osutamiseks tehtavate kulutuste seoseid asenduskoduteenuse ümberkujundamise taustal erinevates asenduskoduteenuse pakkujate gruppides perioodil 2011 – 2013.
The aim of this research was to find out if the government financing of the substitute home services covers all the necessary costs during the period 2011-2013.
Uurimistöö eesmärgiks on välja selgitada asenduskoduteenuse riikliku rahastuse piisavus teenuse kulude katteks aastatel 2011-2013.
 Costs, aimed directly to the recipient of the services (to child) are about 10-15% of the total expenditure made by service provider, and these (costs to child) include costs of food (about 8%), which have not increased significally during this period.
Uurimistulemustest selgus:  teenuse riiklik rahastamine ei taga kõikide teenuse osutamiseks tehtavate kulutuste katet;  peremajadega asenduskodude kinnistute majandamiskulud ei ole kõrgemad, kui teistel teenuse pakkujatel;  kulutused otse teenuse saajale hõlmavad asutuse kogukuludest 10-15%, mille sisse on arvestatud laste toidukulud (keskmiselt 8%) ja need ei ole uuritavatel aastatel oluliselt suurenenud.
 Direct costs to service recipient, to child, have not increased during the reference period, although analyse, made by the chancellor of justice and the child oriented substitute home service requires it.
Kinnitada või lükata ümber järgmised väited:  peremajadele üleläinud teenuse osutajate kinnistute majandamiskulud ei ole kõrgemad võrreldes teiste teenuse osutajatega kuludega;  kulutused otse teenuse saajale ehk lapsele ei ole uuritaval perioodil oluliselt suurenenud, ehkki õiguskantsleri asenduskoduteenuse analüüs ja lapsekeskne asenduskoduteenus seda nõuaks.
The analysis revealed that analyzing welfare effects only on the basis of changes in prices is not sufficient, because welfare also depends on the volume of production and consumption, as well as factors that affect them.
Magistritöö analüüsist selgus, et heaolumõjude analüüsimine ainult hindade muutumise alusel ei ole piisav, kuna heaolu sõltub lisaks hindade muutumisele ka tootmise ja tarbimise mahust ning neid mõjutavatest komponentidest.
The prognosis of welfare effects arising from changes in prices of Estonian main agricultural products for 2014-2020
Eesti peamiste põllumajandustoodete hindade muutumise heaolumõjude prognoos aastateks 2014-2020
The aim of this Master's thesis was to analyze the effects of changes in prices of Estonian main agricultural products to the welfare of Estonian agricultural producers and consumers.
Magistritöö eesmärk oli analüüsida Eesti peamiste põllumajandustoodete hindade muutumise mõju Eesti põllumajandustootjate ja tarbijate heaolule.
The analysis of welfare effects revealed that changes in prices of Estonian main agricultural products, predicted for the period of 2014-2020, have a positive effect for economic welfare of Estonian society.
Heaolumõjude analüüs näitas, et Eesti peamiste põllumajandustoodete prognoositud hindade muutumised aastateks 2014-2020 on positiivse mõjuga Eesti ühiskonna majanduslikule heaolule.
The methodology for the analysis of welfare effects was developed based on partial equilibrium market model (macroeconometric model of Estonian agriculture) and the principles of applied welfare economics.
Magistritöö raames töötati välja heaolumõjude analüüsi võimaldav metoodika, mis põhineb rakendusliku heaoluökonoomika põhimõtete rakendamisel turu osalise tasakaalu mudeli puhul (Eesti põllumajanduse makroökonomeetriline mudel).
Factors influencing the distribution and overwintering survival of the potato rot nematode (Ditylenchus destructor Thorne1945)
Kartuliingerja (Ditylenchus destructor Thorne 1945) levikut ja talvist ellujäämist mõjutavad faktorid
In the beginning of August yield was gathered and dried.
Augusti alguses saak koristati ja kuivatati.
During the growth period plants were sprayed three times as manufacturer suggested.
Kasvuperioodil pritsiti taimi kolmel korral vastavalt väetusaine tootja soovitustele.
Garlic is world-famous vegetable, grown for its taste and medicinal properties.
Küüslauk on kogu maailmas tuntud köögivili, mida kasvatatakse maitse- ja raviomaduste tõttu.
Environmentally friendly agricultural share is increasing in the pace of fast climate change.
Kiireneva kliimamuutuse tingimustes suureneb keskkonnasäästliku põllumajanduse osakaal.
97% of Greenstim biostimulant is glycine betaine that helps to withstand stress caused by cold, dryness, heat and the composition of growing medium.
Greenstim koosneb 97% glütsiinbetaiinist, mis aitab taluda külmast, kuivusest, kuumusest ja kasvusubstraadi koostisest tingitud stressi.
Biochemical composition was not affected by biostimulants.
Biokeemilisele koostisele biostimulantide kasutamine mõju ei avaldanud.
Three different biostimulants and one foliar fertilizer were tested in the study to explain their effect to garlic yield and biochemical composition.
Töös kasutati kolme erinevat biostimulanti ja ühte leheväetist, et selgitada nende mõju küüslaugu saagikusele ja biokeemilisele koostisele.
According to the study, biostimulants Loker and Greenstim increased the weight of compound bulb by 17%.
Tulemustest selgus, et biostimulandid Loker ja Greenstim suurendasid liitsibula massi 17%.
Loker consists of polysaccharides and phenylpropanoides that strengthen intra-plant defense mechanisims.
Loker sisaldab rikkalikult polüsahhariide ja fenüülpropanoide, mis aitavad taimesiseseid kaitsemehhanisme tugevdada.
After second spraying, leaf samples were taken to analyse biochemical composition.
Peale teist pritsimiskorda võeti leheproovid biokeemilise koostise määramiseks.
Sustainable fertilizing helps to maintain agricultural soil diversity and biodiversity.
Saagikuse suurendamiseks hakatakse kasutama säästvamaid väetusviise, mis säilitavad põllumuldade mitmekesisuse ja elurikkuse.
Biostimulants that are assimilated trough leaves and foliar fertilizers are helping plants to gain nutrients and decrease physiological stress.
Lehe kaudu omastatavad biostimulandid ja leheväetised aitavad taimel toitaineid omastada ja vähendavad füsioloogilist stressi.
Yield parameters and chemical composition of compound bulb were examined.
Uuriti saagikuse parameetreid ja liitsibula biokeemilist koostist.
Field test was conducted in Peipsiääre parish, Kodavere village, Tooma farm.
Põldkatse viidi läbi Peipsiääre vallas Kodavere külas Tooma talus.
Aim of this study is to learn how biostimulants affect winter garlic yield and biochemical composition.
Töö eesmärk oli uurida biostimulantide mõju taliküüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele ja biokeemilisele koostisele.
Loker and Greenstim biostimulants usage increased average total yield by 19% and commercial yield by 23%, According to the study, one can suggest spraying with biostimulants Loker and Greenstim that ensured greater mass of compound bulb and higher yield.
Katse tulemuste põhjal võib soovitada biostimulante Loker ja Greenstim, millega pritsimine kindlustas suurema liitsibula massi ja kõrgema saagikuse.
Influence of biostimulants on yield and biochemical composition of winter garlic (Allium sativum L.)
Biostimulantide taliküüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele ja biokeemilisele koostisele
The results didn´t show that the negative emotions of people were correlated to their knowledge.
Andmete analüüsist ei tulnud välja, et inimeste negatiivsed emotsioonid oleksid seotud nende teadmistega.
For the methodology they used quantitative research and as the method they used a structured anonymous questionnaire which was answered by X- and Y-generation.
Metoodikana kasutati kvantitatiivset uurimismeetodit, meetodina kasutati struktureeritud anonüümset internetipõhist küsimustikku, millele vastasid Y- ja X-generatsiooni esindajad.
For the analysis the data was grouped and averages were taken to compare similar data.
Andmete analüüsimiseks andmed grupeeriti ja oskuste hindamiseks võeti keskmisi, et sarnaseid andmeid võrrelda.
Surviving in the nature: comparison of skills and knowledge of the x- and y – generation
Looduses ellujäämine: X- ja Y-generatsiooni teadmiste ja oskuste võrdlus
For the market research analysis each service provider was found and compared on its length and contents.
Turul saada olevate teenuste analüüsimiseks otsiti üles kõik turul olevad teenused, mida võrreldi kestvuse ja pakutavata sisu järgi.
Those who have lived most of their lives in the countryside believe their knowledge and skill for survival to be better.
Need, kes on rohkem elanud maal hindasid oma oskusi ja teadmisi looduses hakkama saamiseks kõrgemalt.
Every respondent believes that it is important to pass on the knowledge about nature to younger generations and more than half want to improve their own knowledge and skill.
Kõik osapooled pidasid oluliseks teadmiste edasiandmist noorematele põlvedele ja mõlemast generatsioonist üle poole soovivad täiendada ka oma teadmisi.
The results showed that the larger fear of Xgeneration was due to the fact that they had had more dangerous situations.
Tulemustest tuli välja, et see oli pigem tingitud asjaolust, et neil oli looduses viibides olnud rohkem ohtlikke olukordi.
The aim of this research was to find out if and how much differ the knowledge and skills of X- and Y-generation representatives on the subject of surviving in the nature.
Uurimistöö eesmärk oli teada saada, kas ja kui palju erinevad X- ja Y generatsiooni esindajate teadmised ja oskused looduses hakkama saamiseks.
The results of this paper showed that the knowledge difference between X- and Y-generation hasn´t worsened, how good peoples skill is, depends on where they have lived for most of their lives.
Töö tulemusena selgus, et inimeste teadmised ei ole generatsioonide vahel halvenenud, suuremaks mõjutajaks on see, kus on inimesed veetnud enama osa oma elust.
The author also wanted to find out if the representatives of X- and Y-generation are interested in using a service where they study knowledge and skills about surviving in the nature.
Lisaks oli soov välja selgitada kas mõlema generatsiooni esindajad oleksid nõus kasutama teenust, millega antaks edasi teoreetilisi ja praktilisi teadmisi, kuidas looduses hädaolukorras hakkama saada.
Both generations believe their knowledge about nature to be poor, Xgeneration had a bigger fear about nature.
Kui mõlemad osapooled hindasid oma teadmisi rahuldavaks, oli Xgeneratsiooni esindajate hirm looduse ees suurem.
Doing research on the subject led to a hypothesis: "Generation Y´s knowledge on survival in the nature is worse than Generation X." With this paper the author wanted to find out if the fear of people was correlated to their lack of knowledge.
Teaduskirjandusega tutvudes püstitati töö hüpotees: „Y-generatsiooni teadmised hädaolukorras looduses hakkama saamise kohta on halvemad, kui X-generatsiooni esindajatel."
On a market research they wanted to find out if there are service providers on the Estonian market.
Turu uuringuks püstitati teine uurimisküsimus: „Kas Eesti turul on saadaval piisav hulk teenuseid, mille abil looduses ellujäämise teadmisi omistada?"
Students characterize the company with the following adjectives: friendly, professional, fast, reliable, open, secure, memorable, progressive, useful and attractive.
Tudengid iseloomustavad ettevõtet järgmiste omadussõnadega: sõbralik, professionaalne, kiire, usaldusväärne, avatud, kindel, meeldejääv, arenev, kasulik ja atraktiivne.
In addition, suggestions included that the company could be attractive for students by providing higher salary, better career opportunities, and internships for the students, and more active work, not just on the website, but also in schools, and more flexible working hours.
Lisaks pakuti, et ettevõte saab tudengitele atraktiivsem olla, kui ettevõte pakuks suuremat palka, karjäärivõimalusi, looks tudengitele praktikakohad, pakuks aktiivsemalt tööd, mitte ainult kodulehel, vaid ka koolides, ja muudaks tööaegu paindlikumaks.
The students wanted most information about career opportunities in AS Eesti Statoil.
Kõige rohkem soovisid tudengid saada täiendavat informatsiooni karjäärivõimaluste kohta AS Eesti Statoilis.
The sample consisted of students of Estonian University of Life Sciences, Tartu University, Tartu Vocational Educational Centre, Tallinn School of Economics, Tallinn School of Service, Tallinn University, and Tallinn University of Technology in vocational, executive, diploma, undergraduate and graduate education; in service and economy related specialties.
Ankeetküsitluse valimi moodustasid õpilased ja üliõpilased, kes õpivad järgmistes koolides: Eesti Maaülikoolis, Tartu Ülikoolis, Tartu Kutsehariduskeskuses, Tallinna Majanduskoolis, Tallinna Teeninduskoolis, Tallinna Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis teeninduse ja majandusega seotud erialadel, kellest 147 oli naised ja 33 mehed.
The company should go to schools and to present itself as potential employer so that the students would look AS Eesti Statoil as an attractive employer.
Ettevõte peaks ise käima koolides ja tutvustama end kui potentsiaalset tööandjat, et AS Eesti Statoil paistaks tudengitele tööandjana atraktiivsem.
Respondents believe that AS Eesti Statoil positive image is created by the company's brand and contemporariness, and that the company is stable in the labour market.
Vastajate arvates loob AS Eesti Statoili positiivse imago ettevõtte tuntus ja kaasaegsus ning ettevõtte stabiilsus tööturul.
In addition, AS Eesti Statoil’s rigidity / strictness as an employer, the great competition at workplace, lack of career opportunities, low wages, but high standards (for example higher education) were mentioned.
Lisaks toodi välja veel AS Eesti Statoili jäikus/rangus tööandjana, suur konkurents töökohtadele, karjäärivõimaluste puudumine, väike palk, kuid samas kõrged nõudmised.
The Bachelor's thesis is based on a quantitative analysis; the research methodology used is a questionnaire, which also includes a semantic differential scale.
Uuringus kasutati veebiküsimustikku, mis sisaldas ka semantilise diferentsiaali skaalat.
According to the students AS Eesti Statoil as an employer could be more flexible, aggregative and tantamount.
Tulemusi vaadates võiks tudengite arvates AS Eesti Statoil olla tööandjana paindlikum, koondunum ja võrdsem.
The advantages AS Eesti Statoil as an employer compared to other similar retailers consisted of the fame of AS Eesti Statoil, the company's good reputation, stability, size of the business, flexible work schedule, and reliability.
Huvi avaldati veel töötaja turvalisuse kohta, ettevõtte tuleviku plaanide, personali omavaheliste suhete ning tööjõu voolavuse ja haridustaseme kohta.AS Eesti Statoili kui tööandja eelistena teiste sarnaste jaemüügiettevõtete ees domineerisid vastusevariandid, nagu AS Eesti Statoili tuntus, ettevõtte hea maine, stabiilsus, ettevõtte suurus, paindlik töögraafik ja usaldusväärsus.
According to the participants in the thesis AS Eesti Statoil as an employer could increase the attractiveness by student-oriented ads.
Küsitluses osalenute arvates saaks AS Eesti Statoili kui tööandja atraktiivsust tõsta tudengitele suunatud reklaamiga.
They want to know what positions AS Eesti Statoil has to offer, meaning more information about corporate structure, descriptions of different positions and of how the career progresses.
Sooviti teada, milliseid ametikohti AS Eesti Statoilil üldse on pakkuda ehk ettevõtte struktuuri, ametikohtade kirjeldusi ja kuidas toimub ametiredelil edasiliikumine, soovitati korraldada töövarjupäevi tudengitele ning pakkuda praktikavõimalusi ettevõttes.
The aim of this thesis is to identify the students' image of AS Eesti Statoil as an employer.
Käesoleva töö eesmärk oli välja selgitada AS Eesti Statoili kuvand tööandjana tudengite seas.
The image of AS Eesti Statoil as on employer for students
AS Eesti Statoili kuvand tööandjana tudengite seas
Employers have come to understand that the business success depends upon a welleducated workforce.
Töökohavaliku kriteeriumitest oli näha, et vastajad pidasid küllaltki oluliseks töötasu suurust.
Among imperfections mentioned the working hours (specially working at nights) was the dominate one.
AS Eesti Statoili peamise puudusena märgiti vahetustega tööaega, mis nõuab tööl käimist ka öisel ajal.
Recommendations included job shadowing days for the students, and internship opportunities.
AS Eesti Statoili puhul huvitusid tudengid ka tööajast ning graafikutest.
The thesis shows that the image of AS Eesti Statoil as an employer among students is positive.
Tudengite arvates on AS Eesti Statoili imago pigem positiivne.
The students are among the potential entrants to the workforce with their new ideas and modern views, and their expectations to the company can provide information on how to operate in the labour market and what to do differently to become a more attractive employer.
Palga kohta taheti teada, kuidas see kujuneb ja kas on olemas lisateenimisvõimalused ehk boonused, ning sooviti rohkem teada töökohustustest, mida täpsemalt oodatakse tööleasujalt, ja nõudmistest kandideerijatele.
AS Eesti Statoil's management has set itself a goal to create the image of the company as an employer, such as a newly graduated students would be interested in to candidate to fill company’s vacant positions.
Tudengite vastusest saab järeldada, et 32,6% vastanutest on huvitatud AS Eesti Statoilist kui tööandjast, 26% soovitaks ettevõtet tööandjana oma tuttavatele, kuid kohe tööle AS Eesti Statoili tuleks kõigest 3,9% respondentidest.
13 Estonian and 10 foreign-language sources were used, mainly in the theoretical part. Analytical work contains nine-figures and six tables.
Suurema osa tudengite, 61,4% vastanute, brutopalga ootus jäi vähemikku 601-900 eurot.
The bachelor’s thesis is in Estonian, the volume of work is 56 pages.
Valimiks oli valitud Tartu ja Tallinna koolid, kuna nendes kahes linnas on ettevõttel enamik teenindusjaamu.