natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main task of this master’s thesis was to analyse taxonomical values, mortality, the exposion of traits common to the species, the influence of the age of saplings and the site type on trees and the effect of pruning on the photosynthesis activity.
Magistritöö eesmärgiks on analüüsida maarjakasekultuuris olevate puude takseertunnuseid, väljalangevust, iseloomulike tunnuste avaldumist, istutusmaterjali vanuse ja kasvutingimuste mõju puudele ning laasimise mõju fotosünteesiaktiivsusele.
Also the depth of the substratum, the values of photosynthetic activity of ten model trees, the dimensions of model leaves and the density of stomata of the model leaves were measured.
Samuti mõõdeti lähtekivimi sügavus ning kümnel mudelpuul fotosünteesi aktiivsust iseloomustavad parameetrid, mudellehtede mõõtmed ning õhulõhede tihedus.
With the results of this thesis, it can be given advice to establish a curly birch plantation or to manage one similar to circumstances of the research area.
Saadud tulemuste põhjal antakse soovitusi maarjakase kultuuri rajamiseks ning majandamiseks sarnastes tingimustes.
The growth development of curly birch (Betula pendula var. carelica) plantation and its dependence on the conditions of the soil and water regime
Kasvukeskkonna ja laasimise mõju maarjakase (Betula pendula var. carelica) kloonitaimede juurdekasvule kuivendatud mineraal- ja turvasmuldade
As for the choice of cultivation material, more mature plants should be preferred to avoid the mortality of very young saplings.
Istutusmaterjali valikul tuleks eelistada pigem vanemaid taimi kuna noored puud võivad pärast istutust kergesti hukkuda.
In the old part, among the five soil types (Calcari-Mollic Gleysol, Rendzic Gleysol, Sapric Histosol, Hypersceleti-Rendzic Gleysol and Molli-Histic Gleysol) curly birches grew the best on third and fifth type.
Vanas osas esinevast viiest mullast (leosunud gleimuld, rähkne gleimuld, õhuke madalsoomuld, koreserikas rähkne gleimuld ning küllastunud turvastunud gleimuld) olid puude kõrgused parimad kolmandal ning viiendal mullal (vastavalt 3,85±0,03 ja 3,83±0,05 m), sama oli juurekaeladiameetriga (6,02±0,09 ja 5,80±0,12 cm).
According to the results of this thesis, the best conditions for the growth of curly birches among the five soil types was on Sapric Histosol and Molli-Histic Gleysol.
Magistritöö põhjal võib väita, et uuritavatest mullaliikidest on parimad kasvutingimused õhukesel madalsoomullal ning küllastunud turvastunud gleimullal.
As of according to the year 2013 measurements in the young part showed that the curly birches growing on Sapric Histosol were higher, had a bigger diameter and with more often traits common to curly birch than those on Rendzic gleysol.
Tunnuste esinemise koha pealt oli enim paksendeid õhukesel madalsoomullal ja küllastunud turvastunud mullal kasvavatel puudel (100%), vähim oli tunnuseid leostunud gleimullal (72,2%) ning koreserikkal rähksel gleimullal (91,9%) kasvavatel puudel.
The traits common to curly birch occured on all trees growing on soil types three and five, whereas on trees growing on soil types one and four it was moderate.
Tunnuseid esines peaaegu kõigil uuritud puudel, enim oli neid õhukesel madalsoomullal.
Average age of the chefs was 36.8±15.3 years.
Uuritavate keskmine vanus oli 36.8±15.3 aastat.
50,5% of the respondents were male and 49,5% female.
Uuritavatest vastas 50,5% mehi ja 49,5% naisi.
Most of the management trust their workers, that they are doing a good job.
Enamus juhtkonnast usaldab oma töötajaid, et nad teevad oma tööd hästi.
Older workers stated significantly more often that you have to work at a fast pace all day compared to younger chefs.
Kõrgema vanuse puhul nenditi oluliselt sagedamini, et tuleb kogu päev töötada kiires tempos, võrreldes noorematega.
Stress increases the emotional demands of chef´s and vice versa.
Stress suurendab kokkade emotsionaalseid nõudmisi ja vastupidi.
Horeca service and number of employed is growing constantly.
Toitlustamise valdkond ja selles tööga hõivatute arv kasvab pidevalt.
All of the chefs had sleeping problems.
Uneprobleeme esines kõikidel kokkadel.
A statistically significant relationship was found between work pace, perceived stress, work-family conflict and role conflict.
Statistiliselt oluline seos leiti töötempo, tajutava stressi, töö-pereelu konflikti ja rollikonflikti vahel.
A statistically significant relationship was found between sleeping problems, perceived stress and injuries.
Statistiliselt oluline seos leiti uneprobleemide ja tajutava stressi ning vigastuste vahel.
Chefs had high and average levels of emotional exhaustion, depersonalization, and severity of distraction, which indicates to higher than medium levels of burnout.
Kokkade emotsionaalse kurnatuse, depersonalisatsiooni esinemissageduse ning häirivustugevuse tase oli keskmine ja kõrge, mis viitab keskmisest kõrgemale läbipõlemise tasemele.
Phase I of the study: questionnaire survey (Copenhagen Psychosocial Questionnaire and Maslach Burnout Inventory).
Uuringu esimeses etapis viidi läbi ankeetküsitlus rahvusvahelise valideeritud küsimustiku COPSOQ II (Copenhagen Psychosocial Questionnaire) ja MBI (Maslach Burnout Inventory) abil.
Meaning of job was rated highly, three-quarters of the chefs consider their work important and feel motivated.
Töömõttekust hinnati kõrgelt, sest kolmveerand kokkadest peab oma tööd tähtsaks, on motiveeritud ja hingega asja juures.
More than three-quarters of chefs trust information that comes from management and most of the workers trust each other.
Töötajatest kolm neljandikku usaldab väga suurel ja suurel määral juhtkonnalt tulenevat informatsiooni ning suur osa (2/3) töötajaist usaldavad üksteist.
No significant deterioration in cognitive workability was observed during the working days and the working week.
Kognitiivse töövõime olulist halvenemist tööpäeva ning töönädala lõikes ei täheldatud.
More than half of the chefs feel exhausted which indicates to burnout.
Üle poolte kokkadest tunnevad ennast kurnatuna, täiesti läbi, mis viitab läbipõlemisele.
The more night work there were, the higher the emotional demands and the more work-family conflict was found.
Mida rohkem esines öötööd, seda kõrgemad olid emotsionaalsed nõudmised ja seda enam esines töö-pereelu konflikti.
The majority of chefs feel stress, tension, irritability.
Valdav enamus kokkadest tunneb suuremal või vähemal määral stressi, pinget, kergesti ärrituvust.
Phase II: cognitive measurements during working day and week.
Teises etapis viidi läbi kognitiivse töövõime mõõtmised tööpäeva ja töönädala jooksul.
The higher the burnout rate, the lower was job satisfaction and the more rapid was pace of work, bullying and injuries.
Mida kõrgem läbipõlemise tase, seda madalam oli tööga rahulolu ja seda enam esines kiiret töötempot, kiusamist ning töövigastusi.
High work pace and haste increase the emotional demands of chef´s and risk of injuries.
Kõrge töötempo ja kiirustamine suurendavad kokkade emotsionaalseid nõudmisi ja tõenäosust vigastuste ning tööõnnetuste tekkimiseks.
In conclusion, more attention needs to be paid to the psychosocial hazards in chef´s work to prevent work-related stress, burnout and injuries.
Tulemuste põhjal võib järeldada, et kokkade töös esinevatele psühhosotsiaalsetele ohuteguritele tuleb pöörata oluliselt rohkem tähelepanu, ennetamaks tööstressi, läbipõlemist ja töövigastusi.
The study group for the measurements of the cognitive workload parameters was formed, when filling the questionnaire the respondents gave the agreement (n = 21) for the cognitive measurements.
Katsegrupi moodustasid kokad (n=21), kes olid andnud nõusoleku kognitiivsete testide läbiviimiseks.
The higher the number of injuries at work, the lower was: commitment to work, job satisfaction, management trust, and the higher was the work-family conflict.
Mida rohkem esines töövigastusi, seda madalam oli: tööle pühendumine, tööga rahulolu, juhtkonna usaldus ja seda kõrgemaks hinnati töö-pereelu konflikti.
High work demands and the fast pace of work affects chef´s mental health and cognitive workability.
Kõrged tööalased nõudmised ja kiire töötempo kokkade töös mõjutab suurel määral töötajate vaimset tervist ning kognitiivset töövõimet.
The impact of psychosocial risk factors on the chef´s cognitive capacity and mental health
Psühhosotsiaalsete ohutegurite mõju kokkade vaimsele tervisele ja kognitiivsele töövõimele
Results: 214 chefs answered the questionnaire and 193 answered the Maslach burnout questionnaire.
Tulemused: ankeetküsimustikule vastas n=214 kokka ja läbipõlemise küsimustikule n= 193 kokka.
A small decrease in memory capacity and presistence of attention was observed, indicating chef´s slight fatigue at the end of the working week.
Kognitiivse töövõime mõõtmised kinnitasid tööpäeva ja -nädala lõikes vähest mälumahu ja tähelepanu püsivuse langust, mis viitab kokkade kergele väsimusele töönädala lõpus.
Aim: To identify psychosocial risk factors in chef´s work and to analyze the relationship between psychosocial risk factors, chef´s mental health and cognitive workability.
Uurimistöö eesmärk: välja selgitada kokkade töös esinevad psühhosotsiaalsed ohutegurid ja hinnata nende seoseid kokkade vaimse tervise näitajatega ning kirjeldada kognitiivse töövõime dünaamikat tööpäeva ja -nädala lõikes.
Therefore, it is important to investigate the psychosocial risk factors in the chef´s work.
Seetõttu on oluline uurida kokkade psühhosotsiaalset töökeskkonda ja selle mõju vaimsele tevisele.
Cook´s from 46 different companies answered the questionnaire, in total 214.
Metoodika: uuritavateks olid kokad (n=214) Eesti erinevatest toitlustusettevõtetest (n=46).
In the spring, increasingly more attention is drawn to collecting the birch sap, as the birch sap spoils rapidly, it is important to process the sap as soon as possible.
Aina enam pööratakse kevadel tähelepanu kasemahla kogumisele, kuna kasemahl rikneb kiiresti siis on oluline kasemahla kohene töötlemine.
The difference found in freezing points is due to the difference in carbohydrate composition.
Leitud külmumistäppide erinevus on tingitud süsivesikulise koostise erinevusest.
The positive relationship between melting characteristics and texture can be explained by the sensation of ice crystals, but the positive correlation between aroma and texture needs further investigation.
Sulavuse ja tekstuuri positiivset seost võib seletada jääkristallide aistinguga, siis aroomi ja tekstuuri positiivne korrelatsioon vajaks täiendavat uurimist.
The effect of sweeteners (fructose and glucose) on the freezing point and ice crystals needs further investigation.
Magustajate (fruktoos ja glükoos) mõju ulatus külmumistäpile ja jääkristallidele vajaks täiendavat uurimist.
The aim of this work was to investigate the suitability of the birch syrup and the possibilities of using it in ice cream production.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida kasemahla siirupi sobivust ja kasutamisvõimalusi jäätise valmistamisel.
Therefore further opportunities are being sought for the use of birch syrup.
Sellest ajendatuna otsitakse uusi võimalusi kasemahla siirupi kasutamiseks.
The results showed that, the use of birch syrup in the ice cream doesn´t affect ice cream whipping ability.
Tulemustest selgus, et kasemahla siirupi kasutamine jäätisesegus ei mõjuta jäätise vahustuvust.
Results of this thesis are useful for developing consumer suitable birch syrup and sucrose sweetened ice cream technology.
Töö tulemusi saab rakendada tarbijale sobiva kasemahla siirupi ja sahharoosiga magustatud jäätise tehnoloogia arendamisel.
Ice cream sweetened with only birch syrup was found to be less sweet, compared to ice cream sweetened with sucrose.
Ainult kasemahla siirupiga magustatud jäätis leiti olevat vähem magus võrreldes kasemahla siirupi ja sahharoosiga magustatud jäätisega.
Application of birch syrup as ice cream sweetener
Kasemahla siirupi kasutamine jäätise magustajana
Freezing point of ice cream sweetened with birch syrup and ice cream sweetened with birch syrup and sucrose was lower than ice cream sweetened with sucrose.
Kasemahla siirupiga magustatud jäätise ning kasemahla siirupi ja sahharoosiga magustatud jäätise külmumistäpid on madalamad kui ainult sahharoosiga magustatud jäätisel.
Ice cream physicochemical properties (solids, proteins, lipids, freezing point, whipping ability and pH) and sensory properties (descriptive test and hedonic scale) were analysed in experimental part. A statistical analysis was carried out and the linear correlation between physicochemical properties and sensory characteristics were further studied.
Töö eksperimentaalses osas uuriti kasemahla siirupi kasutamise mõju jäätise füüsikalis-keemilistele näitajatele (vahustuvus, pH, külmumistäpp, rasva-, kuivaine- ja valgusisaldus) ja organoleptilistele omadustele (profiilkatse ja hedooniline skaala).
Ice cream texture has a crucial impact on hedonic scale rating formation.
Hedoonilise skaala hinde kujunemisel on määrava tähtsusega jäätise tekstuur ja magusus.
The use of birch syrup doesn´t affect ice cream aroma, color, flavor, texture nor melting characteristics.
Kasemahla siirupi kasutamisest tulenevaid aroomi, värvuse, maitse, tekstuuri ja sulavuse erinevusi ei tuvastatud.
In each seires were made six test spices.
Igast seeriast valmistati kuus katsekeha.
Concrete research, rural engineering department of the Estonian University of Life Sciences carried out over several years.
Betoonialaseid uuringuid on Eesti Maaülikooli maaehituseosakonnas teostatud mitmete aastate jooksul.
Master's thesis was made in three different reinforcement test pieces, dimensions 600x600x100 mm. Reinforcement was used 8 mm reinforcement steel net, in increments of 150 Fortrac 150 geogrind and Tensa Triax TX130S Georgid.
Töökäigus valmistati kolme erineva armeeringuga katsekehad, mõõtudega 600x600x100 mm. Armeer geovõrku Fortrac 150 ja geovõrku Tensar Triax TX130S.
The test piece was loaded concentric with hydraulic cylinder.
Katsekeha koormati tsentriliselt hüdraulilise silindriga.
The test results showed that the test pieces reinforced with the geogrid were three times weaker than expected.
Katsetulemused näitasid, et geovõrguga armeeritud katsekehad osutusid oodatust ca. kolm korda nõrgemateks.
Geogrid and its usability as a substitute for steel reinforcement in concrete
Geovõrk ja selle kasutamisvõimalused terassarruse asendajana betoonis
Test pieces were performed flexural tensile tests, evaluating the design of the deflection and the maximum load for the ultimate limit.
Katsekehadega sooritati paindetõmbetugevuse katsed, kus hinnati konstruktsiooni läbipainet ja maksimaalset koormust kandepiirseisundis.
In extra comparsion was taken earlier test report, where the reinforcement was steel fiber.
Võrdluseks toodi lisaks varem koostatud katseraport, kus armeeringuna kasutati kiudbetooni.
The aim of this thesis was to investigate the geogrid that used as a substitute for steel reinforcement in concrete.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida geovõrgu kasutamisvõimalusi terassarruse asendajana.
The test results it can be concluded that in this work tested geogrids are much weaker in deflection than using steel reinforcing in concrete.
Tulemuste põhjal võib kinnitada, et töös kasutatud geovõrku ei saa kasutada armeeringuna betoonis.
The results were compared with each other.
Andmed salvestati programmeeritud andmesalvestajaga ning võrreldi omavahel.
Concrete is a versatile construction material and the use of reinforced concrete opportunities expanded with the advent of these opportunities further.
Tänu laialdastele kasutusvõimalustele on raudbetoon üks levinumaid ehitusmaterjale hoonete ja rajatiste ehitamisel.
However, a decrease of curing concrete floor and steel reinforcement is on constant attention.
Raudbetooni suurimaks probleemiks on korrosioon.
CNC wood milling machine
Arvjuhtimisega puidufreespink
In the end of each chapter there is an analysis and the conclusion about covered subject or construction feature.
Iga osa alguses on kirjeldatud ja analüüsitud vastava pingi osa karakteristikuid.
Different spindles, guides, drive elements and frame design types are being analysed during the design process.
Vastavalt parameetritele ja arvutustulemustest lähtuvalt valiti välja sobiv spindel, ajamielemendid ja juhikud.
The topic of this thesis was chosen in order to design and build a CNC wood milling machine. Also it helps to understand better the construction and working methods of a CNC machine. Main working material is considered to be wood of different kind.
Projekteerimise tulemuste järgi valmistatakse APJ freespink eesmärgiga kasutada seda reaalses väikeettevõttes puidu freesimiseks ja keerukate detailide lihtsamaks valmistamiseks.
The general structure contains parts which each one presents main construction parts that are important in designing a CNC.
Töö on jaotatud eraldi osadeks, et vaadelda APJ freespingi ehitusse kuuluvaid kõige tähtsamaid elemente, milledeks olid spindel, raam, ajamielemendid ja juhikusüsteemid.
Thesis contains analyses and calculations that are needed to construct the machine.
Samuti teostati arvutusi antud pingile täpsete parameetritega konkreetsete elementide valimiseks.
During work it was found that there is not enough data for validation.
Töö käigus selgus, et valideerimiseks ei ole piisavalt andmeid.
The stormwater runoff values were measured with Nivus PCM 4 from 23rd of July to the 21st of November 2016.
Antud piirkonnas mõõdeti sademevee vooluhulkasid mõõturiga Nivus PCM 4 ajavahemikul 23.07-21.11.2016.
Methods described in standard EVS 848:2013 „Väliskanalisatsioonivõrk" are used in Estonia to calculate runoff flow amounts.
Eestis kasutatakse vooluhulkade arvutamiseks standardi EVS 848:2013 „Väliskanalisatsioonivõrk" metoodikat.
According to the professional literature those parameters are described as sensitive parameters.
Nimetatud parameetrid on ka erialaste kirjanduste põhjal välja toodud kui tundlikud parameetrid.
After evaluating mass balance calculations it can be assumed that some of the rainfalls, measured by wheater station on 5 the roof of the Institute of Physics, University of Tartu, did not reach the catchment of the Kroonuaia street, because measured flow amounts were too small compared to the calculated ones.
Massibilansi arvutuste tulemusi hinnates võib oletada, et osad Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi katusel oleva mõõtejaamas mõõdetud 3 vihmade pilved ei küündinud Kroonuaia tn valgalale, sest mõõdetud vooluhulgad oli liiga väikesed võrreldes arvutuslikega.
The standard reccomends to use a model for areas with catchments in exess of 200 ha, but at the same time does not provide methods for modelling storms nor reccoment parameters for catchments (ex. Manning roughness coefficient, depressioon storage on soil type etc.) which would be suitable for conditions in Estonia.
Standard soovitab mudeli kasutamist suuremate kui 200 ha valgalade puhul, kuid esitatud ei ole mudeli arvutusvihmade tegemise metoodikaid ega soovitatavaid valgalade parameetreid (nt Manningu kareduskoefitsiendid, lohkumahtuvused eritüüpi pinnastel), mis sobiksid Eesti oludesse.
It is possible to speculate that Nivus measures incorrectly when a layer of sediment piles onto the measuring instrument.
Võib oletada, et Nivus mõõdab ebatäpselt, kui mõõteseadmele kuhjub torustikes olev sete.
Six parameters were chosen for calibration: Manning runoff roughness coefficent, percentage of impervious area, slope of ground, subcatchment width and depressioon storage on impervious and pervious area.
Kalibreerimiseks valiti kuus parameetrit: maapinna Manningu kareduskoefitsient, kõvakattelise pinna osakaal, maapinna lang, alam-valgala laius ning lohkumahtuvus vett läbilaskvatel ja vett mitteläbilaskvatel pinnasel.
The purpose of this work is to compose a model for stormwater drainage system and to compare modelled results with the measurement of the Kroonuaia street.
Töö eesmärgiks on koostada sademeveesüsteemi mudel ning modelleeritud tulemusi võrrelda mõõdetutega Kroonuaia tn näitel.
Parameters describing subcatchments of Kroonuaia street were found as a result of calibration, which were then evaluated by Nash-Sutcliffe(NSE) and determination variable (R2 ) formulas.
Valgala iseloomustavad parameetrid hinnati Nash-Sutcliffe(NSE) ja determinatsioonikordaja (R2 ) valemitega.
Model was calibrated with SRTC tool found in PCSWMM program.
Mudel kalibreeriti PCSWMM programmi SRTC vahendiga.
Measuring of stormwater flow and calibrating a storm drainage system model, case of Kroonuaia street
Sademevee vooluhulkade mõõtmine ja sademeveekanalisatsiooni mudeli kalibreerimine Kroonuaia tänava näitel
It is also needed to find out optimal stormwater runoff amounts for dimension stormwater drainage system.
Sademevee kanalisatsiooni dimensioneerimiseks tuleb leida optimaalne sademevee vooluhulk.
Data analysis demonstrated noticeable differences in modelled and measured flow avalues and indicated problems with taken measurements.
Analüüsist selgus, et vooluhulgad on suhteliselt erinevad ning mõõtmistes on esinenud probleeme.
Sediments accrue especcially during greater rainfalls.
Eriti rohkelt setet tekib suurte vihmade korral.
To avoid this kind of situations it is neccessary to build effective separate sewer system.
Sellise olukorra vältimiseks on vajalik ehitada toimiv lahkvoolne sademeveekanalisatsiooni süsteem.
Cities are in danger of flooding by the stormwater runoff during intensive rainfalls due to the high precentage of impervious ground cover .
Linnades, kus kõvakattega alade osakaal on suur, tekib intensiivsete vihmasadudega suurem sademevee vooluhulk, mis võib põhjustada üleujutusi.
Stormwater drainage system model was composed with software SSA (Storm and Sanitary analysis) according to the as-build drawings made by OÜ GPK Partner-s. Themodel used rainfall data collected by the weather station located on the roof of Physics Institute, University of Tartu.
Sademeveekanalisatsiooni mudel koostati tarkvaraga SSA (Storm and Sanitary analysis), kasutades OÜ GPK Partnerite teostusjooniseid.
Modelled discharge flow values were compared against the measured values.
Mudeliga modelleeriti vooluhulgad ning võrreldi neid mõõdetutega.
Accordingly speed decrease in pine 48,0%, 38,1%, 17,6%, 9,5% and in spruce 37,0%, 32,4%, 11,5%, 2,9%.
Männil siis vastavad helikiiruse langused: 48,0%, 38,1%, 17,6% ja 9,5% ning kuusel 37,0%, 32,4%, 11,5% ja 2,9%.
Depths was 65 mm, 37,5 mm, 12,5 mm and 12,5 mm from the crack.
Selgus, et mõra mõjutab helikiirust suhteliselt lineaarselt sügavuste vahemikus 65 mm, 37,5 mm, 12,5 mm ning 12,5 mm praost eemal.
Secondly was done resistance drilling measurements with Resistograph ® 4453-P at the same places as earlier mentioned method.
Teiseks tehti täpselt samadest kohtadest vastupanu puurimised kasutades seadet Resistograph ® 4453-P.
Stress wave speed and resistograph correlation in between was lowest, thus not being used further for finding decay range through sound speed.
Helikiiruse ja resistograafi omavaheline seos oli madalaim ning seega seda ei kasutada helikiiruse kaudu kahjustuse ulatuse leidmisel.
Spruce correlation coefficient was r=0,69, which refers to moderate relation and pine was r=0,82, which shows strong relation.
Kuusel on korrelatsioonikordaja r=0,69, mis vastab keskmisele seosel ning männil r=0,82, mis näitab tugevat seost.
Finally, the samples were cut in half at the place where two forementioned non-destructive methods were carried out.
Kolmandaks lõigati katsekehad kahe eelneva meetodi sooritamise kohast pooleks.
Resistograph micro-drilling relation between visual inspection decay range was described in case of spruce and pine where correlation coefficient was accordingly r=0,93 and r=0.97 which both refers to a very strong relation.
Selgitati seoseid resistograafiga vastupanu puurimise ja visuaalse kahjustuse vahel, kus kuusel ja männil korrelatsioonikordajad vastavalt r=0,93 ning r=0,97, mis näitavad väga tugevaid seoseid.
In these results turned out that cracks affect spruce sound speed less.
Antud tulemustest järeldub, et helikiirust kuusepuidus mõjutavad praod vähem.