natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The whole lake, especially L. Pihkva, was characterized by massive cyanobacterial blooms (primarily the genera Microcystis and Aphanizomenon) in summer months.
Kogu järve, eriti kõrgema troofsusega Pihkva järve iseloomustavad suvised massilised sinivetikate (peamiselt perekonnad Microcystis ja Aphanizomenon) õitsengud.
These both are largely influenced by the trophic state of the water body and, at the same time, also by weather conditions.
Füto- ja zooplankton on mõjutatud ühtaegu nii veekogu troofsustasemest kui ka ilmastikutingimustest.
Phyto- and zooplankton, the targets of the study, are the most important links of a water body’s food web.
Füto- ja zooplankton on järve ökosüsteemi toiduvõrgustiku olulised koostisosad.
The analyzed BZp/BPhyt ratio showed a sharp decrease in parallel with the increasing trophy of the lake and indicated the eutrophic state of L. Peipsi s.s. and the hypertrophic state of L. Pihkva and L. Lämmijärv.
3) Analüüsitud zoo- ning fütoplanktoni biomasside suhte (BZp/BPhyt) väärtus langes järve troofsuse tõusuga ning näitas Peipsi Suurjärve eutroofset ning Lämmi- ja Pihkva järve hüpertroofset seisundit.
Concurrently, the larger species of copepods and cladocerans benefited from a shorter ice cover period, which raised the mean zooplankter weight and BZp/BPhyt ratio.
Kalatoiduks sobivate suurte aerjalgsete ja vesikirbuliste arengule mõjus soe talv soodsalt, tõstes zooplankteri keskmist kaalu ning BZp/BPhyt suhet.
The analyzed data revealed that the biomass of zooplankton decreased.
2) Uuritud perioodil vähenes oluliselt zooplanktoni hulk.
The nutrients’ concentration in lake water depended significantly on the severity of winter: mild winters affected nitrogen and silica concentrations positively and phosphorus concentration negatively.
4) Uuritud perioodi andmed näitavad, et Peipsi järve jääkatte kestus on muutunud lühemaks, mis avaldas mõju vee biogeenide sisaldusele: lühike jääkatte periood mõjutas positiivselt vee lämmastiku ja räni sisaldust ning negatiivselt fosfori sisaldust.
It seems that the ecosystem of the L. Pihkva has lost its resilience to eutrophication.
Pihkva järv on kaotanud oma ökoloogilise tasakaalu ning vastupanuvõime jätkuvale eutrofeerumisele.
The stability of water body’s ecosystem is largely influenced by the interactions of phyto- and zooplankton.
Nende omavahelistest suhetest sõltub suuresti vee ökosüsteemi stabiilsus.
The short ice duration had a positive impact on the biomass of zooplankton in spring: the biomass was twice as high as after the severe winters.
Kõik fütoplanktoni rühmad ilmusid vette varem kevadel, millele eelnes soe talv lühikese jääkattega (eriti silmatorkav oli väikeste ränivetikate biomassi tõus) 6) Lühike jääkate avaldas positiivset mõju kevadisele zooplanktoni biomassile, mis mais ja juunis oli kuni kaks korda suurem kui pikema jääkattega aastatel.
The ice cover period of L. Peipsi shortened in the last decade.
Doktoritöö käsitleb Peipsi järve avavee planktoni ökoloogiat viimasel aastakümnel.
The continual anthropogenic phosphorus input and decreasing N:P ratio have offered favourable conditions for the development of cyanobacteria.
Töös jõuti järgmistele tulemustele: 1) Järve jätkuv eutrofeerumine lõi soodsad tingimused sinivetikate arenguks.
Recreational areas as protected areas
Puhkealad kui kaitsealad
In addition they have an infrastructure suitable for recreation.
Lisaks on puhkealadel puhkamiseks sobilik taristu.
These areas have criteria inherent to recreational areas: a water feature, varied landscape and a strong cultural-historical component.
Nimetatud aladel on puhkemaastikule omased kriteeriumid: veekogu, vaheldusrikas maastik ning tugev kultuuriajalooline komponent.
The third period can be distinguished from the 2000s, when protection of natural objects was again allowed at the municipal level.
Kolmanda perioodina on eristatavad 2000ndad, kui hakati taas kohaliku omavalitsuse tasandil looduskaitselisi objekte kaitse alla võtma.
First overlaps of recreational and protected areas took place in 1920s and 1930s (botanical summer and health resorts, national parks, protection of more valuable parks, reserves of therapy mud).
Puhke- ja kaitsealade esimesed kattuvused toimusid 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel (botaanilised suvitus- ja ravitsuskohad, riigipargid, väärtuslikemate parkide looduskaitse alla viimine, ravimuda kaitsealad).
The results of the thesis show that the development of recreational and protected areas can be clearly divided into three periods.
Töö tulemustest selgus, et puhkealade ja kaitsealade kujunemisel saab selgelt eristada kolme perioodi.
This thesis gives an overview of historical development of recreational and protected areas, their overlapping and of current recreational areas that are developed with recreational purposes in mind.
Käesolev töö annab ülevaate kaitsealade ja puhkealade ajaloolisest kujunemisest, puhkeja kaitsealade omavahelisest kattumisest ning tänapäevastest puhkealadest, mis on just puhkefunktsiooni silmas pidades loodud.
Recreation management reached protected areas in the next period, in the 1970s when recreational and protected areas started to overlap again and recreational areas included 13 protected areas.
Puhkemajanduse korraldus jõudis kaitsealadeni aga teises perioodis, mil 1970ndatel aastatel puhkealad ja kaitsealad omavahel taaskattuma hakkasid ning puhkealade koosseisu kuulus 13 maastikukaitseala.
The query from Environmental Register shows that there are currently three protected objects in 2017 that are specially created as recreational areas and which name include „recreational": Hellenurme, Lustimäe and Kuremaa lakeside area.
Keskkonnaregistri andmekogu päringu tulemusena selgus, et tänapäeval on kolm spetsiaalselt puhkamiseks loodud looduskaitse all olevat puhkeala, mille nimetuses on sees sõna „puhkeala": Hellenurme, Lustimäe ja Kuremaa järveäärne ala.
Because of that it is important to find out the factors influencing the quality and propose solutions to produce better fuel.
Sellest tingituna tekkis vajadus välja selgitada kvaliteeti mõjutavad tegurid ning leida lahendused parema kütuse tootmiseks.
It was proven that in the end of the drying period the materials were dryer than in the winter.
Samuti leidis kinnitust, et kuivamisperioodi lõpus (august) on materjal oluliselt kuivem kui talvel.
Today´s modern boiler houses pay for wood chips by its quality.
Tänapäeva modernsed katlamajad maksavad hakkpuidu eest vastavalt kvaliteedile.
The aim of the thesis was to study the storage conditions of the raw materials (logging residues, whole-tree) of which the wood chips are produced in Estonian State Forest Management Centre and thereby find out the factors influencing it´s quality (moisture content, ash content, calorific value).
Töö eesmärgiks oli uurida RMK-s hakkpuiduks mineva toorme (raidmed, tüvesed) ladustamistingimusi ning seeläbi tuvastada hakkpuidu kvaliteeti (niiskussisaldust, tuhasust ja kütteväärtust) mõjutavad tegurid.
Both the covered logging residues and whole-trees were about 15 units (%) dryer than the uncovered materials.
Nii raidmed kui tüvesed olid kaetult ~15 ühikut (%) kuivemad kui katmata materjal.
As the boiler houses pay according to the energy content of the wood chips, which is directly influenced by moisture content it´s important to dry the raw material to gain more profit.
Kuna katlamajad maksavad vastavalt hakkpuidu energiasisaldusele, mis on tugevas seoses niiskussisaldusega, tuleb kasumi suurendamisel eelkõige vähendada just seda.
The most important quality indicator is the moisture content which directly influences the amount of energy and profit gained from the wood chips.
Kvaliteedi näitajatest kõige olulisemaks võib pidada niiskussisaldust, sest sellest sõltub hakkpuidust saadava energia hulk ja tulu.
The moisture content of the materials was most influenced by temperature and humidity of the surroundings, but the impact of rainfalls was not observed during the study.
Keskkonnafaktoritest mõjutab toorme niiskussisaldust kõige rohkem temperatuur ja õhuniiskus, kuid sademete mõju ei tuvastatud.
Impact of storage conditions on the quality of wood chips- a case study in the Estonian State Forest Management Centre
Toorme ladustamistingimuste mõju hakkpuidu kvaliteedile RMK näitel
The data about the quality of the wood chips was collected from the co-generation plants in Väo and Tartu.
Hakkpuidu kvaliteedi andmed pärinevad Väo ja Tartu katlamajadest.
It was determined that the moisture content was most influenced by covering the piles of raw materials with the waterproof material.
Niiskussisaldust mõjutas uurimuses kõige enam vettpidava materjaliga katmine.
The net calorific value was most influenced by the moisture content of the raw material.
Kütteväärtust (alumist niisket) mõjutas kõige enam niiskussisaldus.
In various countries an essence, cause and incipiency of land fragmentation is investigated, but so far have not found a solution to this problem.
Erinevates riikides on uuritud killustatuse olemust, põhjuseid ja teket kuid senini pole leitud sellele probleemile lahendust.
The main obstacle to participating in competitive market is fragmentation of agricultural land.
Peamiseks takistuseks konkurentsivõimelisel turul osalemisel on põllumaade killustatus.
The data for the research is collected by questionnaire survey method and by conversation with farmers.
Andmed uurimustöö jaoks on kogutud ankeetküsitluse meetodil ning põllumajandustootjatega vesteldes.
The results showed that the biggest part of the informants were constituted by small farmers in both counties who own or use up to 20 cadasters and on the strenght of rental agreement 1 to 10 cadasters.
Tulemused näitasid, et mõlemas maakonnas suurima osa küsitletutest moodustasid väiketootjad, kelle omandis või kasutuses oli kuni 20 katastriüksust ja rendilepingu alusel 1-10 katastriüksust.
Most of the farmers wish that the land which they own or use could be collocated, so that area is enlarged and parcel figures are decreased.
Enamik põllumajandustootjaid sooviksid enda omandis ja/või kasutuses oleva maa koondamist nii, et suureneks pindala ja väheneks maatükkide arv.
50 farmers were interviewed, 25 from Hiiu county and 25 from Viljandi county.
Küsitleti kokku 50 põllumajandustootjat, 25 põllumajandustootjat Hiiumaalt ja 25 põllumajandustootjat Viljandimaalt.
To obtain a comprehensive owerview of the nature of Estonian farmers´ land use and problems, should also conduct a similar questionnaire survey in other municipalities of Estonia.
Selleks, et saada terviklik ülevaade Eesti põllumajandustootjate maakasutusega seotud probleemidest ja iseloomust, tuleks samasugune uuring läbi viia kõigis Eesti valdades.
In conclusion, in farmers opinion land consolidation would improve land use conditions substantially.
Lõpptulemusena võib öelda, et maakorralduse tegemine parandaks põllumajandustootjate arvates oluliselt maakasutuse tingimusi.
The effective use of agricultural land is precluded by land use deficiences.
Maatulundusmaade efektiivset kasutamist põllumajanduses takistavad maakasutuse puudused.
The main purpose of this research is to ascertain contentment of spatial properties of agricultural land which is used by farmers.
Uurimistöö põhieesmärgiks on välja selgitada rahulolu talunike kasutuses olevate maatulundusmaa ruumiliste omadustega.
Basis for this research is defended Mastr´s Thesis by Helina Jõgi in 2010, which investigates land use deficiences impact to the farmers´ satisfaction on the basis of three municipalities of Põlvamaa.
Uurimustöö aluseks on võetud 2010 aastal kaitstud Helina Jõgi magistritöö, mis uurib põllumajandustootjate rahulolu kolme Põlvamaa valla näitel.
The informants thought that the main factors that interfered cultivation were following: sharp corners of the parcels, roads, ditches and extention of parcels.
Peamised maaharimist segavad faktorid olid küsitletute arvates põldude teravad nurgad, teed ja kraavid ning põllumaade väljavenitatus.
Analysis of the farmers´ land use spatial properties
Põllumajandustootjate maakasutuste ruumiliste andmete analüüs
Also investigated and compared impact of land use deficiences to contentment of farmers in Viljandi and Hiiu counties.
Samuti uuriti maakasutuse puuduste mõju põllumajandustootjate rahulolule Hiiumaa ja Viljandimaa valdades ning võrreldi andmete tulemusi.
Occurence of Escherichia coli O157:H7 in Estonian dairy farms and beef production chain in 2005–2014
Escherichia coli O157:H7 esinemine Eesti piimafarmides ja veiseliha tootmise ahelas aastatel 2005–2014
It is easily automated, does not cause noise pollution and does not smell and is safe.
Maaküttesüsteem hõlpsasti automatiseeritav, ei põhjusta mürareostust ega ka lõhnareostust, ja on turvaline.
Taking into account Estonian cold climate, the International and national environmental targets and energy security issues, the topic of energy efficiency, the economic side and user friendliness of systems is highly relevant topic.
Arvestades Eesti kliimat kui ka poliitiliselt seatud keskkondlikest eesmärkidest ja energia julgeolekust on eramute energiatõhusus, selle majanduslik külg ja süsteemide tarbijasõbralikkus väga aktuaalne uurimisteema.
Energy Efficiency and User Friendliness of Ground Heating in Small Living Houses
Maaküttesüteemi energiatõhusus ja tarbijasõbralikkus väikeelamutes
The analysis shows that ground heating is one of the most suitable solutions for private houses.
Analüüsi tulemused näitavad, et erinevate eramute jaoks sobivate küttesüsteemide seas on maakütte-süsteem üks sobivamaid.
3 cases of small houses using ground heating are analyzed in depth; in addition 4 more cases of houses using heating pumps are viewed for additional information.
Lühidalt vaadeldi lisaks veel 4 juhtumit, kus kasutati teist tüüpi soojuspumpasid.
The aim of the thesis is to analyze the energy efficiency and user-friendliness of ground heating systems in small living houses.
Magistritöö eesmärgiks oli hinnata väikeelamu maaküttesüsteeme energiatõhususe ja tarbijasõbralikkuse seisukohast.
It is highly user friendly.
Selle eeliseks on tarbijasõbralikkus ja turvalisus.
Case study approach is used.
Analüüs põhines 4 aasta jooksul kogutud andmetele.
More and more wood is being used to create more efficient materials.
Üha rohkem kasutatakse puitu ära, et luua sellest efektiivsemaid materjale.
This study compares laminated veneer lumber produced from different wood species using EN 408, EN 14374, ISO 3132, ISO 13061-3, ISO 13061-17 and ASTM D143 standards.
Antud uurimuses võrreldi erinevatest puuliikidest toodetud liimkihtpuitu, kasutades selleks EN 408, EN 14374, ISO 3132, ISO 13061-3, ISO 13061-17 ja ASTM D143 standardeid.
The study showed that the results are different little bit when using different standards.
Uuringust selgus, et kasutades erinevaid standardeid erinevad tulemused mõningal määral.
The results of the study can be used to evaluate the standards and compare results with the values provided by the manufacturers.
Uurimuses saadud tulemusi saab kasutada standarditele hinnagute andmiseks ja võrdluseks tootjate poolt ette antud väärtustele.
In addition, it was found that the strength values provided by the manufacturer were guaranteed, but there were some exceptions where the declared values were not guaranteed.
Lisaks selgus, et tootja poolt ette antud tugevusnäitajad olid tagatud, aga esines erandeid, kus liimkihtpuit ei andnud nõutud tulemust välja.
Research of physical-mechanical properties of soft- and hardwood laminated veneer lumber (LVL) using EN, ISO and ASTM standards
Leht- ja okaspuust liimkihtpuidu (LVL) füüsikalis-mehaaniliste omaduste uuring kasutades EN, ISO ja ASTM standardeid
As the density increased, the flexural and compressive strengths of the LVL also increased.
Tiheduse suurenedes suurenesid ka LVLi painde- ja survetugevused.
The studied properties were flexural strength, compressive strength of transverse and longitudinal fibers.
Uuritavateks omadusteks olid paindetugevus, survetugevus risti- ja pikikiudu.
This master's thesis provides an overview of the physical and mechanical properties of laminated veneer lumber produced by three manufacturers.
Käesolev magistritöö annab ülevaate kolme tootja poolt loodud liimkihpuidu ehk LVLi füüsikalismehaanilistest omadustest.
The first group was formed by clinically healthy cats (30 cats).
Esimese rühma moodustasid kliiniliselt terved kassid (kokku 30 kassi).
Cats under 1 year of age had remarkably higher probability to get conjunctivitis.
Lisaks leiti, et alla 1-aastastel kassidel oli oluliselt suurem tõenäosus haigestuda konjunktiviiti.
The evaluation of conjunctival cytology in different eye diseases is a rather common procedure in human medicine, but has not found widley use in every-day practice in veterinary medicine.
Konjunktivaaltsütoloogia uurimine erinevate silmahaiguste korral on küllaltki levinud humaanmeditsiinis, kuid veterinaarmeditsiinis pole tavapraktikas laialdaselt kasutusele võetud.
The cats were studied in two groups in this paper.
Töös uuriti kahte kasside rühma.
The second group was formed by cats with signs of conjunctivitis (30 cats), whose diagnose was based on a clinical examination.
Teise rühma moodustasid konjunktiviidi tunnustega kassid (kokku 30 kassi), kellel diagnoositi konjunktiviit kliinilise ülevaatuse käigus.
This research paper gives a review about the occurence of cells in conjunctival cytology of a clinically healthy eye, which simplifies the identification of pathologic changes and diagnosing different diseases.
Antud uurimistöö annab ülevaate, millised rakud esinevad kliiniliselt terve kassi konjunktivaaltsütoloogias ning see lihtsustab patoloogiliste muutuste identifitseerimist ja haiguste diagnoosimist.
The epithelial cells (superficial, intermediate and basal cells) were present in all the samples.
Kõikidest proovidest leiti epiteelirakke (superfitsiaalsed, intermediaalsed ja basaalrakud).
Research material consisted of 30 conjunctival cytology samples collected from cats in the Shelter for Homeless Animals of Tartu.
Uurimismaterjaliks olid konjunktivaaltsütoloogia proovid, mis koguti Tartu Koduta Loomade Varjupaigas olevatelt kassidelt.
The values of the Schirmer tear test were considerably lower in cats with signs of conjunctivitis.
Schirmeri pisaratesti väärtused olid olulisemalt madalamad konjunktiviidi tunnustega kassidel.
Although some of them have been described in earlier research papers, their accuracy should be confirmed with further studies.
Samuti leiti antud uurimistöös huvitavaid seoseid konjunktiviidi tunnustega kassidel, millest osasid on küll varasemates uurimustes kirjeldatud, kuid mille paikapidavust tuleks edasiste uuringutega kinnitada.
In ophthalmology and cytology books, there is enough information about the occurence of cells in conjunctival cytology of an eye with signs of conjunctivitis, but there is very little to be found about the cells in conjunctival cytology of a healthy eye, the ratio of different epithelial cells and the occurence of inflammation cells in a healthy eye.
Oftalmoloogia ja tsütoloogia teemalistes raamatutes leidub küll informatsiooni, milliseid põletikurakke võib leida konjunktiviidi tunnustega kasside konjunktivaaltsütoloogiast, kuid väga vähe informatsiooni on selle kohta, millised rakud esinevad kliiniliselt terve kassi konjunktivaaltsütoloogias, milline on erinevate epiteelirakkude esinemissuhe ning kas põletikurakke võib esineda ka tervete kasside tsütoloogilistes proovides.
The number of goblet cells was considerably lower in the eye with severe clinical signs.
Karikrakkude arv oli tunduvalt vähenenud tugevamate kliiniliste tunnuste esinemisel.
The presence of neutrophils in the sample rose the probability of the occurrence of conjunctivitis over three times.
Neutrofiilide leidmisel proovist oli kolm korda suurem tõenäosus, et loom oli haigestunud konjunktiviiti.
The purpose of this study was to evaluate the occurence of cells and microorganisms in conjunctival cytology of a clinically healthy eye and an eye with signs of conjunctivitis in cats.
Käesoleva töö eesmärgiks oli hinnata rakkude ja mikroorganismide esinemist kliiniliselt terve ning konjunktiviidi tunnustega kasside konjunktivaaltsütoloogias.
The occurence of cells and microorganisms in conjunctival cytology of a clinically healthy eye and an eye with signs of conjunctivitis in cats
Rakkude ja mikroorganismide esinemine kassil kliiniliselt terve silma ja konjunktiviidi tunnustega silma konjunktivaaltsütoloogias
Lymphocytes and neutrophils were observed in the conjunctival samples of clinically healthy cats and cats with signs of conjunctivitis.
Lümfotsüüte ja neutrofiile esines nii tervete kui konjunktiviidi tunnustega kasside konjunktivaaltsütoloogias.
Also to evaluate the occurence of neutrophils in conjunctival cytology of cats with clinically healthy eye and an eye with signs of conjunctivitis.
Lisaks võrrelda neutrofiilide esinemist kliiniliselt terve silma ja konjunktiviidi tunnustega silma konjunktivaaltsütoloogias.
Intermediate and basal cells were the most prevalent cells in the samples of cats with healthy eye and with signs of conjunctivitis.
Nii kliiniliselt tervete kui konjunktiviidi tunnustega kasside konjunktivaaltsütoloogias esines kõige enam intermediaalseid ja basaalrakke.
The second part of the paper describes working out the test field and scanning with three different laser scanners (Leica ScanStation C10, Leica HDS6200 and Leica HDS3000).
Teises osas kirjeldatakse testiraja väljatöötamist ja skaneerimist kolme erineva laserskanneriga (Leica ScanStation C10, Leica HDS6200 ja Leica HDS3000).
Terrestrial laser scanning systems have been available on the market for more than ten years and it is on the way to becoming accepted as a common method of 3D data acquisition.
Terrestrilise laserskaneerimise süsteemid on olnud saadaval rohkem kui kümme aastat ja see on saamas üldtuntud meetodiks 3D andmete hankimisel.
The topic is very important as there is no test field for testing scanners in Estonia and the given topic has not been studied here.
Teema on väga oluline, kuna Eestis ei ole testirada skannerite testimiseks ja antud temaatikat ei ole ka siin varem uuritud.
Accuracy of registration, modelling, external orientation parameters etc. could be studied.
Samuti võiks uurida registreerimise-, modelleerimise-, väliste orienteerimisparameetrite jne õigsust ja täpsust.
The use of terrestrial laser scanning is increasing in Estonia as well.
Terrestriliste laserskannerite kasutamine muutub üha populaarsemaks ka Eestis.
So far there are no overall accuracy requirements for terrestrial laser scanners, nor standardized tests and methods of calibration for users.
Kuid siiani puuduvad üldised täpsusnõuded terrestrilistele laserskanneritele, ei ole standardiseeritud teste ega kalibreerimismeetodeid kasutajatele.
The investigations in the test field showed that the range value varied from ±1mm to ±5mm for the tested scanners, coordinate value varied from ±1mm to ±12mm (these results are derived from differences between scanned and reference targets which were measured with tachymeter).
Testirajal läbi viidud katsed näitasid, et skannerite kaugusemõõtmise täpsuse väärtused varieerusid ±1mm ja ±5mm vahel ja koordinaatide väärtused ±1mm kuni ±12mm vahel (antud väärtused on erinevused skaneeritud tähiste ja referentstähiste vahel, mis oli leitud elektrontahhümeetriga).
The main aim of this paper is to test and compare different kinds of terrestrial laser scanners used in Estonia and give accuracy assessment determining distances and coordinates of the scanners.
Magistritöö peamine eesmärk on kontrollida ja võrrelda erinevaid Eestis saadaolevaid terrestrilisi laserskannerid ja anda skannerite kauguse ja koordinaatmääramisele täpsushinnang.
The first part of the paper gives an overview of terrestrial laser scanning technologies.
Magistritöö esimeses osas on välja toodud ülevaade terrestrilisest laserskaneerimisest.
Testing terrestrial laser scanners` distances and determining coordinates on an established test field
Terrestriliste laserskannerite kauguste ja koordinaatmääramise testimine selleks loodud testirajal
A short overview of testing and its results conducted by different research institutions is given as well.
Samuti on antud lühike ülevaade laserskannerite testimisest erinevate teadusasutuste poolt.