natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For implementation of the building law a building project which is not in conflict with the detail planning, is needed.
Ehitusõiguse rakendamiseks on vajalik koostada ehitusprojekt, mis ei ole vastuolus detailplaneeringuga.
Main reason for the origin of conflicts is superficial control of the projects by local government.
Vastuolude tekke peamiseks põhjuseks on kohaliku omavalitsuse poolt projektide liiga pealiskaudne kontroll.
Detail planning is a direct measure for guiding land tenure, which is realized through building law.
Detailplaneering on otsene vahend maakasutuse suunamiseks, mida realiseeritakse läbi ehitusõiguse.
Time related conflicts mostly occurred while issuing the building permits (40), during constructing (12), while using (2) and 17 object had no conflicts.
Ajaliselt tekkis kõige rohkem vastuolusid ehitusloa väljastamisel (40), ehitamise ajal (12), kasutamisel (2) ning vastuolud puudusid 17 objekti puhul.
It is possible to legalize the conflicts with detail planning, with design criteria if it is done in relevant cases in 10% extent.
Detailplaneeringuga seotud vastuolusid on võimalik seadustada projekteerimistingimustega, kui seda on tehtud asjakohasel juhul 10% ulatuses.
The aim of the Master’s Thesis is to evaluate how the stated requirements of the detail plans are followed while constructing new buildings according to the example of the city of Viljandi in 2001-2012.
Magistritöö eesmärgiks on hinnata kuivõrd järgitakse uute hoonete püstitamisel detailplaneeringutes kehtestatud nõudeid Viljandi linnas aastatel 2001-2012.
For charting the conflicts in different phases the conditions were divided into three separate categories – conflict with detail planning and building project, conflict with building project and conflict with detail planning.
Vastuolude kaardistamiseks erinevates etappides on jagatud need kolme eraldi klassi, milleks on vastuolu samaaegselt detailplaneeringu ja ehitusprojektiga, vastuolu ainult ehitusprojektiga ning vastuolu ainult detailplaneeringuga.
71 building project compliances to the detail planning were controlled.
Ehitusprojekte, mille vastavust detailplaneeringutele kontrolliti oli kokku 71.
Research results indicated that Viljandi city government’s Economy and Architecture Office has not been controlling conflicts and accordance with building projects and detail planning systematically throughout the mentioned period which has created approximately half of the problematic objects.
Uurimistöö tulemustest selgus asjaolu, et Viljandi linnavalitsuse majandus- ja arhitektuuriametis ei ole kontrollitud antud perioodil süstemaatiliselt ehitusprojektide ja detailplaneeringu vahelisi eba- ja kooskõlasid, mille tulemusel on tekkinud ligikaudu pooled probleemsed objektid.
For fulfilling the purpose of the thesis five different case studies of detail plans were conducted in the city of Viljandi.
Magistritöö eesmärgi saavutamiseks on läbi viidud juhtumiuurimised viie detailplaneeringu põhjal Viljandi linnas.
Conflicts with building projects mostly involved the area under construction which was exceeded.
Ehitusprojektidega vastuolusid esines kõige rohkem ehitusaluse pindala ületamisel.
Lack of ability to control constructing in local government territory is increasingly becoming an issue.
Üha enam on kasvamas probleemiks kohalike omavalitsuste võime kontrollida kogu ehitustegevust oma haldusalas.
The fact that detail planning is the basis of the building law at densely populated areas, but in several cases the building permits and permits for use do not match the initial planning conditions, gives the topic the actuality.
Teema aktuaalsus tuleneb sellest, et tiheasustusega alal on detailplaneering ehitusõiguse aluseks, kuid paljud ehitus- ja kasutusload ei vasta esialgsetele planeeringutingimustele.
Digression from conditions ordered by detail plans: a case study of city Viljandi
Detailplaneeringutes kehtestatud tingimustest kõrvalekaldumine Viljandi linna näitel
Main reasons for the conflicts in detail planning of building projects were roof slopes that were under allowed borders in several cases.
Detailplaneeringuga vastuolus olevates ehitusprojektides esines kõige rohkem probleeme katusekaldega, kus paljudel hoonetel jäi see alla lubatud piiride.
Manual energy consumption made up only 0,6 % of electrical energy consumption.
Ka inimtööjõu energiakulu oli väike, vaid 0,6 % kogu tootmisprotsessi elektrienergia tarbest.
Energy Use of Juice Production Line at Polli Horticultural Research Centre
Polli aiandusuuringute keskuse mahlaliini energiakasutus
The easiest suggestion for reducing energy consumption is to carry out pasteurizer and pressure washer maintenance.
Elektrienergia tarbimise vähendamiseks oleks soovitatav teostada pastörisaatori hooldus ja soojustada pastörisaatori välispind või vahetada pastörisaator välja.
This thesis has been written to research possibilities for reducing the energy consumption of Polli juice production line.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada, kui suured on energikulud mahla tootmisel Polli pooltööstusliku mahlaliiniga.
The greatest energy consumer of the juice line is the pasteurizer.
Ülejäänud seadmete elektrienergia tarbimine oli pastörisaatorist ja survepesurist tunduvalt väiksem.
Energy consumption for producing one litre of juice was calculated.
Õunapartii töötlemisel saadi 1080-st kilogrammist õuntest 690 l mahla.
It gives a short overview of the activities of Polli Horticultural Research Centre.
Andmete kogumiseks viidi esimesel aprillil 2013. aastal läbi katsetöötlemine Polli tootearenduskeskuses.
The types of energy used for manufacturing apple juice were electrical and manual.
Õunapartii Kulikovskaja töötlemisel oli mahlaliini elektrienergia tarve 69,8 kWh ja töötlemiseks kulus aega 178 minutit.
Propositions for increasing the county of Võru agricultural productivity: • consider economizing energy costs and plan business thoroughly; • replace obsolete technology; • variegate productivity; • oversee more of measuring, assessing, analyzing, prognosticating and planning the productivity.
Ettepanekud Võrumaa põllumajandusettevõtete tootlikkuse tõstmiseks oleks järgmised: • pöörata rohkem tähelepanu energiakulude kokkuhoidmise võimalustele ning põhjalikumalt planeerida tegevust; • vahetada välja vananenud tehnoloogia; • mitmekesistada tootmist; • tegeleda rohkem tootlikkuse mõõtmise, hindamise ja analüüsimisega, prognoosimise ja planeerimisega.
The following indicators were identified by inputs and outputs chosen for the analysis of productivity from 2006 to 2010: productivity of the soil, labor, costs of labor, equity, materials, energy, factor group.
Tootlikkuse analüüsiks valitud sisendite ja väljundite põhjal leiti järgnevad tootlikkuse näitajad perioodil 2006-2010: maa tootlikkus, töötootlikkus, töökulu tootlikkus, kapitalitootlikkus, materjalitootlikkus, energiatootlikkus, tegurirühma tootlikkus.
The aim of the thesis was to analyze the productivity of Võru county’s agricultural productivity from 2006 to 2010 on the basis of FADN database.
Käesoleva töö eesmärgiks oli analüüsida Võrumaa põllumajandustootjate tootlikkuse taset perioodil 2006-2010 FADN andmebaasi põhjal.
Mostly spread Estonian lines of production were selected for the study: horticulture, dairy production and mixed production.
Uuritavateks tootmistüüpideks valiti Eestis enamlevinud tootmistüübid: taimekasvatus, piimatootmine ja segatootmine.
Significant conclusions of productivity analysis: • Small business in Võru county realize more profit than big businesses per one hectare as the average of Estonia.
Tootlikkuse analüüsi olulisemad järeldused: • Võrumaa väikesed põllumajandustootjad teenivad rohkem ja suured vähem müügitulu ühe hektari kohta kui Eestis keskmiselt.
• The cost of equity in Võru county’s agricultural companies is higher in realizing one euro, hence more expenditure goes on machinery, equipment and in investing and maintenance of buildings.
• Võrumaa põllumajandusettevõtete kapitalikulu on suurem ühe euro müügitulu teenimisel võrreldes Eesti keskmisega, seega on kulutatud rohkem masinate, seadmete ja ehitiste investeeringuteks ning korrashoiuks.
Productivity analysis of agricultural enterprises in Võrumaa County
Võrumaa põllumajandusettevõtete tootlikkuse hindamine
• Big businesses in Võru county are more labor intensive and small business less labor intensive than the Estonian average.
• Võrumaa suuremad põllumajandustootjad on tööintensiivsemad ja väiksed vähem tööintensiivsed kui Eesti keskmiselt.
To assess the productivity of Võru county’s agricultural companies, a comparison was introduced with the average levels of Estonian productivity, also the indicators of productivity for productivity units and types were compared.
Võrumaa põllumajandusettevõtete tootlikkuse hindamiseks võrreldi tootlikkuse taset Eesti keskmiste tootlikkustega, võrreldi tootlikkuse näitajaid tootmistüüpide ja tootmisüksuse suuruse lõikes.
• On the example of productivity of factor group in the county of Võru it appeared that the productivity is higher amongst small businesses and by lines of production in dairy and mixed production than Estonian average.
• Tegurirühma tootlikkuse suhtarv on parem Võrumaa väiketootjatel ja tootmistüübi järgi piimatootmises ja segatootmises kui Eestis keskmiselt.
The assessment for productivity analysis of Võru county was realized on the basis of FAFN database.
Magistritöö empiirilises osas teostati tootlikkuse analüüs FADN andmete põhjal Võrumaa põllumajandusettevõtete tootlikkuse hindamiseks.
• In the county of Võru expenses made on one euro produce more profit than Estonian average which main reason can be that self-produced materials are used in production.
• Võrumaal toodavad ühe euro eest tehtud kulutused materjalile rohkem müügitulu kui Eestis keskmiselt, mille põhjuseks võib pidada seda, et Võrumaal kasutatakse rohkem omatoodud materjale tootmises, mis on kahtlemata odavam, kui ostetud materjal.
• Võru county’s agricultural companies are more substantial for realizing one euro in labor expenditure than Estonian average which largely is from the account of alternative expenditures meaning the relative importants of unpaid labor realizing one euro is higher than the Estonian average.
Siin võib üheltpoolt eeldada, et Võrumaal põllumajandusettevõtted maksavad töötajatele mõnevõrra suuremat töötasu võrreldes Eesti keskmisega ning teiselt poolt on alternatiivkulu suurem ehk siis Võrumaal on tasustamata tööjõu osatähtsus ühe euro müügitulu teenimisel suurem kui Eestis keskmiselt.
• In the county of Võru more energy is used for realizing one euro profit than Estonian average which main reasons can be hilly landscape and distance from Tallinn.
• Üldiselt kulub Võrumaal rohkem energiat ühe euro müügitulu teenimiseks kui Eestis keskmiselt, mille peamisteks põhjusteks peab autor Võrumaa kuppelmaastikke ning kaugust Tallinnast, mistõttu kulubki Võrumaa põllumajandustootjatel keskmisest rohkem kütust.
Dairy and mixed production are doing better than Estonian average in profit per hectare.
• Võrumaal läheb paremini piimatootmises ja segatootmises kui Eestis keskmiselt vaadelduna müügitulu teenimisest hektari kohta.
Horticulture takes up more and dairy and mixed production take up less labor than the Estonian average.
Tootmistüüpide lõikes on aga segatootmine ja piimatootmine tootlikum ning taimekasvatus vähem tootlikum kui Eestis keskmiselt hektari kohta .
The author concludes that the productivity is rather good compared to the Estonian averages on the basis of productivity factors.
Leitud tootlikkuse näitajate põhjal leiab autor, et Võrumaa tootlikkus on üsna hea võrreldes Eesti keskmistega, seda eriti väiketootjate seas ning piimatootmises ja segatootmises.
On the level of state as well as in a company productivity is the main factor in economic growth and competitiveness.
Regressioonanalüüsi põhjal ilmnes, et tegurirühma tootlikkuse suurenemisele enim mõju avaldanud osatootlikkused uuritaval perioodil on materjalitootlikkus ja kapitalitootlikkus.
The cost of maintaining machinery, equipment and buildings form a larger part in cost of equity.
Lisaks võib eeldada, et kapitalikulu pole suurenenud niivõrd uute masinate, seadmete ja ehitiste arvelt kuivõrd vanade tehnoloogiate korrashoiuarvelt, kuna pole näha tööjõu tootlikkuse olulist suurenemist uuritaval perioodil.
The situation in Estonian economy is where labor expenses and resources are increasing faster than the profit whereas it is necessary to identify company’s hindering factors and determine measures for improvement.
Magistritööd on võimalik edasi arendada, otsides saadud tulemustele rohkem põhjendusi ning leida rohkem erinevate näitajate vahelisi seoseid.
Therefore increasing productivity is becoming more actual.
Aasta 2010 on olnud taas pisut helgem põllumajandustootjatele.
Impact of genetically modifiedmaize on Estonianenvironment
Geneetiliselt muundatud maisi keskkonnamõju Eestis
One of the aims was also to identify GM maize potential risks on environment in Estonia and to discuss about the need of GM maize cultivation.
Samuti oli üheks eesmärgiks ka välja selgitada GM maisi võimalik mõjud keskkonnale Eesti tingimustes ning arutleda GM maisi kasvatamise vajaduse üle.
Although it is allowed to cultivate MON810 in Europe, Estonia has not give a permission for that.
Euroopas on küll ühe GM maisi (MON810) kasvatamine lubatud, kuid Eesti ei ole seda heaks kiitnud.
The goal of this reasearch was to give an overview of maize cultivation in Estonia, about GM maize and its cultivation, as well as the effects on the environment: impacts on nontarget insects and potential spread with transportation.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli anda ülevaade maisi kasvatamisest Eestis, GM maisist ja selle kasvatamisest ning samuti GM maisi mõjudest keskkonnale: mõju mitteeesmärk putukatele ja leviku potentsiaal transpordiga.
Researchers found GM positive samples near the port, livestock and also near the feed manufacturing plants.
Positiivseid GM proove leiti nii sadama ümbrusest, karjalautade juurest kui ka sööda tootmisettevõtte ligidalt.
The analysed studies researched GM maize impact on Heteroptera, Coccinellidae, Coleoptera, Araneae and Daphnia magma.
Analüüsitud katsetest uuriti GM maisi mõju lutikalistele, lepatriinulastele, jooksiklastele, ämblikele ja vesikirpudele.
Studies showed that GM plants were released into environment during the transportation of grain in the Republic of Korea.
Uuringutest selgus, et Lõuna – Koreasse oli transpordi käigus sattunud GM taimed.
The main goal of growing MON810 is to protect plants from European Corn Borer, but fortunately no European Corn Borer has been spotted in Estonia.
MON810 põhieesmärgiks on tõrje varreleediku vastu, kuid õnneks ei ole varreleedik veel Eestisse jõudnud, seega ei oleks antud hetkel ka MON810 maisi kasvatamine põhjendatud.
In contrast, Estonia would benefit from growing glyphosate resistant varietys, which would reduce the workload, decrease the need for herbicides and increase the yield.
Seevastu oleks Eestis kasu glüfosaadiresistentse sordi kasvatamisest, kuna tänu GM maisile vähenevad kulutused nii taimekaitsele kui ka põllutöödele.
In global exports and imports conditions the GM maize seeds could spread into the countries where the GM maize cultivation is forbidden.
Tulemustest selgus, et GM maisil on negatiivne mõju ainult vesikirpudele ja kõrges kontsentratsioonis ka lepatriinudele Globaalsetes ekspordi ja impordi tingimustes võivad GM maisi seemned levida riikidesse, kus need ei tohiks kasvada.
Assessment of equine welfare in Estonia
Hobuste heaolu hindamine Eestis
In Estonia, equine welfare has not been studied systematically before.
Hobuste heaolu ei ole Eestis varem ülevaatlikult uuritud.
As the basis for evaluation, the recommended height of the stall was considered to be 1.5 times the horse’s height at withers (but not less than 2.2 m), and the area of the stall was calculated as the squared value of 1.8 times the horse’s height at withers.
Hinnangu andmisel loeti soovituslikuks talli kõrguseks 1,5 hobuse turjakõrgust (aga mitte vähem kui 2,2 m) ja soovituslikuks boksi pindalaks hobuse 1,8-kordse turjakõrguse ruutväärtust.
The study revealed that the sizes of horse box stalls in Estonia are 90% in line with the recommended standards.
Leiti, et Eestis on bokside suurus 90% ulatuses vastavuses Soomes kehtestatud normidega.
This Master's thesis is the first of its kind, analysing the size of horse box stalls in accordance with the horses’ height at withers, horses’ well-being in box stalls or in free-living, their training load, and character in the presence of unfamiliar people.
Antud magistritöö on esimene sellelaadne, kus erinevates Eesti tallides uuritakse hobuste boksi suurusi vastavuses turjakõrgustega, nende heaolu boksis või vabapidamisel pidades, treeningkoormust ning nende iseloomu võõraste inimeste juuresolekul.
In the future, the results of the study can be used for the construction or renovation of stables, or to introduce minimum requirements for stables in horse welfare legislation in Estonia.
Käesolevas magistritöös esitatud tulemusi saab edaspidi kasutada tallide ehitamisel või renoveerimisel, samuti on need miinimumpiiride viidetena rakendatavad hobuste heaolu puudutava seadusandluse loomisel Eestis.
In the investigated stables, horses are mainly used for showjumping, followed by hobby horses and horses of equestrian school.
Uuritud tallides kasutatakse hobuseid peamiselt takistussõiduks, arvukuselt järgnesid hobihobused ja ratsakooli hobused.
The study uses the AWIN Welfare Protocol for Horses and its questionnaire, next to Finnish minimum requirements for box stalls in relation to horses’ height at withers.
Antud töös kasutati AWIN ülemaailmselt tuntud hobuste heaolu protokolli ja küsimustikku ning lisaks Soomes kasutatavaid miinimumnõudeid hobuste bokside ja turjakõrguste vastavuse kohta.
In the event of the construction of section 7G, the total distance would be 361.64 km which would be 58.64 km more than without its being built.
Trassilõigu 7G rajamisel oleks kogukaugus 361,64 km, mis oleks 58,64 km rohkem kui antud raudteetrassi rajamata.
This study may also be of interest to production companies that are involved in the construction of linear objects.
Antud töö võiks huvi pakkuda ka tootmisettevõtetele, mis puutuvad kokku joonobjektide rajamisega.
The data concerning the land consolidation was obtained from both Kehtna Mõisa Ltd and the Estonian Agricultural Registers and Information Board.
Põllumassiivide andmed saadi nii Kehtna Mõisa OÜ-lt kui ka Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametilt.
This is a topical issue and requires public attention since the Rail Baltic railway network is going to be built in Estonia and its impacts have not yet been studied in depth.
Teema on aktuaalne ja vajab kajastamist, kuna Eestis hakatakse Rail Baltiku raudteed rajama ning antud teemat on vähe uuritud.
Without the construction of the railway route, the total distance from the machinery centre to the consolidated fields is 303 km.
Käesoleval ajal kui raudteetrass puudub on kogukaugus masinakeskusest põllumassiivideni 303 km.
With the construction of the section 7C, this distance would be 327.64 km, which would mean an extra 24.64 km.
Raudtee trassilõigu 7C rajamisel oleks kogukaugus 327,64 km, mis tähendaks Kehtna Mõisa OÜ-le 24,64 lisakilomeetri läbimist.
The author proceeded from the assumption that the land under the railway route would be expropriated and the expropriated land would be monetarily compensated.
Lähtuti sellest, et raudteetrassi alune maa võõrandatakse ning võõrandatav maa kompenseeritakse rahaliselt.
In this thesis it was presupposed that the construction of the railway route would not involve an extensive reparcelling of the land.
Antud töös kasutati lähenemist, et raudteetrassi rajamisega ei kaasne suuremahulist ümberkruntimist.
This MA thesis has a practical purpose and is primarily intended to serve as an aid for the local governments in order for them to better plan land use when the Rail Baltic railway is constructed.
Käesolev magistritöö on praktilise suunitlusega ning mõeldud eelkõige abimaterjaliks omavalitustele Rail Baltiku raudtee rajamisel parema maakasutuse planeerimiseks.
The construction of linear objects will increase the distance between the production centre and land consolidations and will create additional expenses.
Joonobjektide rajamine põhjustab tootmiskeskuse ja põllumassiivide vahelise vahemaa suurenemist ning suurendab ettevõtte kulusid.
It can be argued on the basis of the results of this thesis that different allocations of linear objects considerably impact agricultural land use conditions.
Töö tulemuste põhjal võib väita, et erinev joonobjektide paigutus mõjutab oluliselt põllumajanduslike maakasutustingimusi.
In order to achieve this aim the author analyzed the impact of the construction of the Rail Baltic on agricultural land use by drawing upon the example of Kehtna Mõisa Ltd.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsiti Rail Baltiku rajamise mõju põllumajanduslikule maakasutusele Kehtna Mõisa OÜ näitel.
For the visualisation and data-administration of the railway corridor and land consolidations, the author used the ESRI software ArcGIS.
Trassikoridori ja põllumassiivide visualiseerimiseks ning andmete haldamiseks kasutati ESRI tarkvara ArcGIS.
The aim of the present Master’s thesis is to examine ways in which different allocations of linear objects impact land use conditions for agricultural producers.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on välja selgitada joonobjektide paigutamise erinevate variantide mõju põllumajandustootja maakasutustingimustele.
As the total distance from the machinery centre to the consolidated fields will increase with the building of the railway route, it will change the land use conditions for Kehtna Mõisa Ltd and will increase the company’s expenses.
Kuna kogukaugus suureneb raudteetrassi rajamisel siis mõjutab see maakasutustingimusi ning põhjustab ettevõttele kulude suurenemist.
The Impact of Construction of Linear Infrastructure Objects on Agricultural Land Uses Based on the Example of Kehtna Mõisa Ltd
Suurte joonobjektide rajamise mõju põllumajanduslikele maakasutustele: Kehtna Mõisa OÜ näitel
Thereafter a summary table was compiled that the author was able to use to analyse the difference in distances between the consolidated fields and the company’s machinery centre that would emerge as a result of the construction of two separate sections of the railway route.
Koostati koondtabel, mille põhjal analüüsiti kahe erineva raudteetrassi rajamisel kogukauguse erinevust masinakeskusest põllumassiivideni, keskmist kaugust ning kaalutud keskmist kaugust.
This thesis focuses on land consolidations located in Rapla county which will be affected by the Rail Baltic.
Töös keskendutakse Rail Baltiku mõjupiirkonda jäävale Rapla maakonnas asuvale Kehtna Mõisa OÜ kasutuses olevatele põllumassiividele aastal 2014.
Practices and opportunities in compensating nature conservation restrictions in forestry
Looduskaitseliste piirangute kompenseerimise praktika ja võimalused metsamajanduses
To improve the situation, author proposes to consider different measures: creating recognition measures to make nature protection a matter of honour, engaging forest owners in nature conservation arrangements, using the knowledge and expertise from forest owner associations in nature protection etc.
Olukorra parandamiseks tasub autori arvates kaaluda erinevaid võimalusi, näiteks: omanikepoolse loodushoiu tunnustamiseks meetmete väljatöötamine ja looduskaitse muutmine auasjaks, metsaomanike kaasamine loodushoiutöödesse, metsaühistute teadmiste ja oskuste kasutamine looduskaitse korraldamisel.
Current situation for Estonian private forest owners is that state sets severe nature conservation restrictions to their forests without offering fair compensation.
Täna on Eesti erametsaomanikud olukorras, kus riik seab nendele kuuluvatele metsaaladele rangeid looduskaitselisi kitsendusi selle eest õiglast hüvitist pakkumata.