natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The longer the stem, the less variance occurs in the strength properties of its pole timber.
Mida kõrgem tüvi, seda väiksem on tugevusomaduste varieerumine ladva suunas.
Growing conditions in different forest site types have a significant effect on wood properties.
Puude kasvutingimused erinevates kasvukohtades mõjutavad oluliselt puidu omadusi.
Later, the effect is the opposite: the latewood proportion and the density increase and ultimately good results are achieved.
Hilisem mõju on vastupidine – sügispuidu osa ja tihedus suurenevad ning lõpuks saavutatakse paremad tehnilised omadused.
Different handbooks and catalogues do not include data about wood properties of Estonian wood species.
Käsiraamatute ja erinevate normide võrdlustabelites puuduvad Eestis kasvavate puuliikide puidu omaduste andmed.
The density of juvenile wood makes up 83.8%, bending strength 62% and end-grain hardness 81.2% of the relevant indicators of the sapwood near the bark.
Juveniilpuidu tihedus moodustab 83,8% perifeerse maltspuidu tihedusest, paindetugevus on vastavalt 62% ja otspinna kõvadus 81,2%.
Use of mineral fertilizers to change growing conditions affects the width of annual rings over a relatively short period following fertilization and may, in some cases, bring about changes in wood density by a few percentages.
Kasvutingimuste muutmine mineraalväetiste lisamisel mõjutab aastarõngaste laiust suhteliselt lühikesel väetamisjärgsel perioodil ja võib mõnel juhul kutsuda esile puidu tiheduse muutumise paari protsendi ulatuses.
The alkalization of the environment and long-term emission of alkaline dust from the cement plant at Kunda have decreased the growth of top and lateral shoots and radial increment, but may stimulate the proportion of heartwood, precocious maturation and ageing of the stand.
Aluseline keskkond ja aluselise tolmu pikaajaline heide tsemendivabrikutest on vähendanud ladva ja külgvõrsete ning tüve radiaalset juurdekasvu, kuid võib stimuleerida lülipuidu teket, puistu varasemat küpsemist ja vananemist.
Fertilization can increase the productivity of pine stands but the possibility of improving timber quality is questionable.
Väetamine võib suurendada männikute tootlikkust, kuid sellega ei pruugi paraneda puidu kvaliteet.
The tree height determines the variation of strength properties in the lower half of the stem.
Puu kõrgus määrab tugevusomaduste varieerumise tüve alumises pooles.
Wood moisture content is directly dependent on site conditions.
Puidu niiskus sõltub otseselt kasvukoha tingimustest.
Moderate alkaline pollution of a pine stand growing on acidic soil stimulates radial increment, but does not result in lower latewood percentages or wood density.
Mõõdukalt saastunud keskkond stimuleerib kasvava männi radiaalset juurdekasvu, kuid see ei too kaasa sügispuidu protsendimäära langust ega puidu tiheduse vähenemist.
Great variation in pine wood properties can be detected in the stem, in the stand as well as between stands.
Männipuidu omaduste varieeruvus on suur nii puu tüves, puistus kui ka puistute vahel.
A drastic rise in alkaline dust pollution results in slower wood increment formation, narrower annual rings compared to the control variant and higher latewood percentages and wood density; in areas of very high pollution, however, weighted mean strength properties in the stem cross-section are lower than those in unpolluted stands.
Puidu juurdekasv on suure tolmusaaste piirkonnas aeglasem, aastarõngad kitsamad ning tihedus ja sügispuidu osakaal suuremad võrreldes saastamata aladel kasvava puiduga.
Compression strength parallel to grain in juvenile wood decreases faster towards the top log than in sapwood.
Juveniilpuidu survetugevus pikikiudu väheneb ladva suunas kiiremini kui maltspuidu survetugevus.
Forest drainage reduces the wood density and the latewood proportion; however, such an effect is observable only in post-draining years.
Metsa kuivendamine vähendab puidu tihedust ja sügispuidu osa aastarõngas.
Growing trees contain more wood moisture in peatland forests than in Rhodococcum and Myrtillus site types.
Niiskust on rohkem soomännikutes kui pohla- ja mustikamännikutes kasvavates puudes.
Juvenile wood is less favoured in most areas of wood use because of its weaker strength characteristics.
Puidu keskmised tugevusnäitajad on väga suure saastega aladel tüve ristlõikes väiksemad kui saastamata puistutes.
Root-mean-squared-error of the automatic project was 0,415 m with accuracy 0,131 m. And the root-mean-squared-error of the manual project was 0,094 m with accuracy 0,030 m.
Automaatse projekti geomeetrilise täpsuse keskmiseks ruutveaks saadi 0,415 m täpsusega 0,131 m ning manuaalsel projektil 0,94 m täpsusega 0,030 m.
The purpose of this bachelor thesis is to explore the opportunities of creating orthophotos in different photogrammetric softwares and to research the accuracy of aerial triangulation of aerial array photos in Photomod sofware.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida ortofoto loomise võimalusi erinevates fotogramm-meetrilistes tarkvarades ning maatriksaerofotode trianguleeritud fotobloki täpsust tarkvaras Photomod.
The accuracy was analyzed with root-mean-squared-errors calculated by comparsion of check point coordinates measured on triangulated photo block and outdoor with GPS.
Täpsust hinnati kontrollpunktide väljas mõõtmisega ning nende võrdlemisel trianguleeritud fotoblokilt interaktiivselt mõõdetud koordinaatidega keskmiste ruutvigade abil.
The accuracy of aerial triangulation created by different methods with aerial array photo
Erinevate meetoditega loodud aerotriangulatsiooni täpsus maatriksaerofotode näitel
Used aerial array photos were given to Estonian University of Life Science by Estonian Land Board and those photos were taken in 7th of May in 2007 with camera UltraCam-D. Aerial triangulation was carried out with Photomod 5.1 software and two projects were created - the automatic and the manual.
Töös on kasutatud Eesti Maa-ameti poolt Eesti Maaülikoolile teaduslikel eesmärkidel antud maatrikspildid, mis on pildistatud 7. mail 2007. aastal UltraCam – D kaameraga.
Previously has been researched several times geometrical accuracy creating orthophotos from aerial photos taken by both film and digital cameras.
Varasemalt on uuritud mitmetel kordadel maatriksaerofotode geomeetrilist täpsust ortofotode loomisel nii analoog- kui ka digitaalkaamerate korral, kuid seni pole uuritud trianguleeritud fotobloki täpsust.
The difference between two projects is the method relative orientation was computed.
Aerotriangulatsioon viidi läbi programmi Photomod versioonil 5.1 ning kasutati kahte projekti – automaatset ja manuaalset, mille erinevus seisnes vastastikuse orienteerimise läbimise viisis.
The success of natural regeneration process is not always quaranteed and will depend on various factors.
Loodusliku uuenduse kordaminek ei ole aga alati tagatud ning see sõltub erinevatest teguritest.
Potentially affecting factors were analyzed using general linear mixed model (GLMM) in three types of different regeneration indicators (conifer regeneration abundance ha-1, regeneration index, annual total growth index).
Potentsiaalselt mõjutavate tegurite analüüsimiseks kasutati üldist lineaarset mudelit (GLMM) kolme erineva uuenduse headust iseloomustava tunnuse puhul (okaspuu uuenduse arvukus ha-1, uuenemisindeks, loodusliku uuenduse aastane kogupikkuskasv).
It can be concluded that in addition to soil scarification, retaining overstory trees in optimum degree and increasing removal volume will benefit natural regeneration.
Võib järeldada, et lisaks mineraliseerimisele on uuenduse kordaminekul oluline säilitada ülarinde puid võimalikult optimaalselt ning raiudes rohkem tagavarast.
For all regeneration indicators, soil scarification, retained trees ha-1, openness, removed volume (m3 ha-1) and the percentage of removed trees were statistically significant (p<0,05) affecting factors in individual analysis.
Kõigi uuendusnäitajate puhul oli üksikanalüüsi tulemuste põhjal olulised tunnused (p<0,05) mineraliseerimine, ülarinde puude arv ha-1, puistu avatus, väljaraie maht (tm/ha) ja raiutud puude %.
Stocking density, mineral substances content and their ratio were not significally affecting regeneration success.
Nii täius, kui ka mineraalainete sisaldus ning vahekord erilist mõju uuenduse kordaminekul ei oma.
Factors affecting the natural regeneration under uniform shelterwood cuttings system
Aegjärksel raiel loodusliku uuenduse teket mõjutavad tegurid
The main goal of this system is to regenerate forest naturally.
Aegjärkne raie on kõige laialdasemalt kasutatav turberaieviis, mille peamine eesmärk on metsa uuendamine looduslikul teel.
Within forty sites there were examined different site characteristics such as cutting and site properties, stand openess and structure.
Kokku mõõdeti kahekümne paarilise ehk 40 puistu kohta selle struktuuri, raiet, avatust ning kasvukohaheadust iseloomustavaid tunnuseid.
In current research there have been investigated natural regeneration affecting factors in Harju county and South-Estonia forest sites managed 3 to 11 years ago under uniform shelterwood cuttings system.
Käesolevas töös on uuritud uuenduse edukust mõjutavaid tegureid sarnaste, kuni 11 aasta vanuste aegjärksete raiealade paaride siseselt nii Harjumaal, kui Lõuna-Eestis, kus üks paarilisest on hästi ja teine halvasti uuenenud.
Retaining some of the overstory trees will assist regeneration by providing shelter and suitable growing conditions.
Metsa ülarinde ja järelkasvule turvet pakkuvate puude säilitamisega luuakse soodsad uuenemistingimused.
Scarification had the greatest impact on successful regeneration.
Sealjuures oli mineraliseerimisel kõige olulisem mõju ning võib väita, et ka peamine uuenduse edukust määrav tegur.
In conifer regeneration abundance mixed model, significant factors were also scarification and retained trees ha-1, while for other indicators removed volume (m3 ha-1) was added in the final model.
Koosanalüüsides tulid okaspuu arvukuse puhul oluliseks tunnuseks mineraliseerimine ja ülarinde puude arv.
In lotic ecosystems macrophytes play a key role as primary producents producing biomass and oxygen.
Vooluveekogudes on suurtaimedel tähtis roll primaarprodutsentidena, tootes biomassi ja hapnikku, ning olles varje-, elu- ja kinnituspaigaks ja toiduallikaks mitmetele teistele organismidele.
To manage with constant water flow and variable environment riverine plants have acquired an adaptation called heterophylly.
Muutlikes ja ebastabiilsetes keskkondades kasvavatel taimeliikidel esineb kohastumus nimega heterofüllia.
Heterophylly in riverive water plants
Heterofüllia ehk erilehisus vooluvete taimedel
Water depth and flow velocity were measured at the growing sites of submerged or aerial forms of heterophyllous plants.
Vee sügavuse ja voolukiiruse suurenedes kasvab veesiseste taimevormide esinemise tõenäosus.
The aims of this study were: 1) To review heterophylly in riverine plants, citing literature; 2) To find out if flow velocity and water depth affect the occurring of different growth forms (the occurance of submerged and aerial leaves).
Keskkonnateguriteks, mis soodustavad heterofüllia kujunemist on vee sügavus ja voolukiirus, valgustingimused, vee temperatuur, substraat, CO2 kontsentratsioon.
Because of these key functions, aquatic plants have a major effect on the ecological status of aquatic ecosystems and therefore their preservation is necessary.
Vooluvetes peavad taimed aga toime tulema pideva ühesuunalise veevoolu ja muutuvate keskkonnatingimustega.
They can influence the hydrology and sediment dynamics of river ecosystems through altering water flow.
Vooluveekogudes avaldab taimedele mõju vee pidev ühesuunaline liikumine.
For that we need to know how different abiotic parameters control plant communities.
Viimane tekib juhul, kui taime lehed on oma arengu jooksul mõjutatud erinevate keskkondade poolt.
The temperature used in treatment varied from 160 to 186 degrees and the duration of treatment varied from 60 to 180 minutes.
Kasutatud temperatuurid varieerusid 160–186 kraadini ning töötluse kestus 60-180 minutini.
By thermally modifying wood, it is possible to improve certain properties of wood.
Puitu termiliselt modifitseerides on võimalik teatud puidu omadusi paremaks muuta.
However, it is difficult to measure physical properties of wood without mechanically damaging the wood.
Küll aga on keeruline puidu füüsikalisi omadusi mõõta ilma puitu mehaaniliselt vigastamata.
The aim of this study was to investigate how much the level of thermal treatment affects the ultrasonic propagation in all three main directions in wood.
Töö eesmärgiks oli uurida, kui palju mõjutab termilise töötluse aste ultraheli levimise kiirust kõigis kolmes puidu põhisuunas.
During the thermal treatment, the test specimens of both tree species were treated with ten different level of treatment.
Termilise töötluse käigus töödeldi kummagi puuliigi katsekehasid kümne erineva töötlusastmega.
Thermal modification’s effect on ultrasound dispersal speed in common alder and grey alder wood
Termilise töötlemise mõju ultraheli levimise kiirusele sanglepa ja halli lepa puidus
With ultrasound measuring, it is possible to measure the properties of wood without damaging it.
Ultraheli mõõtmise käigus on võimalik puidu omadusi uurida ilma puitu kahjustamata.
The common alder wood used in this study was collected from RMK Tartu Country forest district and the grey alder wood used in the study was collected form Järvselja Study- and Experimental Forest district.
Töös kasutatud sanglepa puitmaterjal varuti Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnast ja halli lepa puit RMK Tartumaa metskonnast.
For comparison, untreated natural specimens were also used.
Võrdluseks on ka mõlema puuliigi kohta naturaalsed termiliselt töötlemata katsekehad.
As the result of the research, it turned out that Sangla Turvas AS is the only peat briquet producer in Estonia.
Töö tulemusena selgus, et Sangla Turvas AS on Eestis ainus turbabriketitootja.
As the author has worked in the field of peat production and is somewhat familiar with the company in question, emphasis was put on the history of the company and the process of peat production.
Kuna autor on ise turba varumise valdkonnas tööl olnud ning kõnealuse asutusega mõnevõrra tuttav, siis uuritakse töös põhjalikumalt ettevõtte ajalugu ning turbatootmise protsessi.
The main purpose is to find out the volumes of peat mining and production.
Peamine eesmärk on selgitada välja kaevandamise ja tootmise mahud.
The history of the company, preparation of the production surfaces, the technologies being used, peat production and –marketing, and mining and production volumes are studied in the research.
Töös on uuritud ettevõtte ajalugu, tootmispindade ettevalmistamist, kasutatavaid tehnoloogiaid, toodangu valmistamist ja turustamist ning kaevandamise ja tootmise mahtusid.
Mining and processing of peat on the example of Sangla Turvas AS
Turba kaevandamine ja töötlemine Sangla Turvas AS näitel
The research is about the history, number of peat fields and their locations.
Uuritud on varasemat ajalugu, turbamaardlate arvu ning nende asukohti.
One of the purposes of the research is to study peat production, based on company Sangla Turvas AS.
Töö üheks eesmärgiks on uurida turbatootmist Sangla Turvas AS näitel.
Food supply chain analysis - example of Estonian cheese market
Toiduainete tarneahela analüüs Eesti juustuturu näitel
To analyze the power in the supply chain, the Herfindahl-Hirschman index and the concentration ratio indicator CR4 was used.
Töös analüüsiti tarneahela lülide mõjuvõimu jagunemist Herifndahl-Hirchman indeksite ja kontsentreerumisnäitajat CR4 abil ning selle mõju lisandväärtuse kujunemisele tarneahelas.
Aim of this thesis is to analyze the distribution of market power in the supply chain, based on the example of Estonian cheese market in years 2006-2011.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli analüüsida turuvõimu jagunemist tarneahelas Eesti juustuturu näitel aastatel 2006-2011 ning välja selgitada, kuidas on juustuturu tarneahelas viimastel aastatel muutunud erinevate osaliste mõjuvõim.
Over the past 10 years, Estonia has undergone several changes in the production of cheese and in cheese market structure.
Viimastel aastatel juustuturu kontsentreerumisprotsessis olulisi muudatusi toimunud ei ole.
The greatest concentration in the supply chain is in cheese manufacturing part.
Uuringu tulemusena selgus, et juusturu tarneahelas on kõige rohkem kontsentreerunud juustutootjad.
Although the cheese manufacturer concentration ratio is high, since the year 2008 retailers have the highest margin to pricing of cheese in the supply chain.
Juustutootjate saadav marginaal ühelt kilogrammilt juustult on võrreldes teiste tarneahela lülidega kõige väiksem, seega ei oma kontsentreerumine olulist tähtsust juustu hinna kujundamisel.
So, the level of concentration parameters of various supply chain elements do not affect significantly distribution of market power in the chain.
Edasistes uurimistöödes ja analüüsides tuleks autori arvates uurida, kui suurel määral mõjutavad imporditud tooted mõjuvõimu jagunemist tarneahelas.
Estonian cheese industry are concetrated as well as retail sector.
Samuti tuleks analüüsida toorpiima ja juustu ekspordi mõju erinevate osapoolte mõjuvõimule juustu ja piima tarneahelas.
Applying chemotaxonomy method in freshwater still demands further research.
Kemotaksonoomia rakendamine mageveekogudes nõuab veel lisauuringuid.
The use of this method is limited by the lack of markerpigments:Chl a ratios and their unsuitability for freshwater environment.
Hetkel seab antud meetodi kasutusele piiranguid markerpigmendi:Chl a suhete vähesus ja mitte sobivus magevee keskkonda.
The main result was the similarity of microscopy and chemotaxonomy for determining cyanobacteria and chlorophytes in hyper- and eutrophic lakes.
Töö peamiseks tulemuseks oli mikroskoopia ja kemotaksonoomia sarnasus tsüanobakterite ja klorofüütide määramisel hüper- ja eutroofsetes järvedes.
In this paper five trophically different lakes of phytoplankton data was used.
Töös kasutati viie erineva troofsustasemega järve fütoplanktoni näitajaid.
Phytoplankton pigment based chemotaxonomy is a good alternative for analysing phyto-plankton, including pico-fraction.
Fütoplanktoni pigmentidel põhineva kemotaksonoomia puhul on tegemist hea alternatiiviga, mis võimaldab analüüsida fütoplanktoni koosseisu, kaasaarvatud pikofraktsiooni.
To analyse and compare phyto-plankton data, following methods were used: microscopy, spectrophotometry, HPLC and CHEMTAX.
Nende uurimiseks kasutati järgnevaid meetodeid: mikroskoopia, spektrofotomeetria, HPLC ja CHEMTAX.
Picoplankton fraction of the entire phytoplankton community was the smallest in hypertrophic lake.
Pikoplanktoni osakaal kogu fütoplanktoni koosluses oli kõige väiksem hüpertroofses järves.
The aim of this study was to investigate chemo-taxonomy capability to ascertain phytoplankton community in five trophically different lakes and discover how much does picoplankton add to the entire phytoplankton communi-ty biomass and what the taxonomical composition of picoplankton is.
Töö eesmärkideks oli uurida kemotaksonoomia võimekust tuvastada erinevate troofsustasemetega järvedes fütoplanktoni koosseisu ning uurida kui suure osa kogu fütoplanktoni kooslusest moodustab pikoplankton ning milline on nende taksonoomiline koosseis.
On the other hand, the simi-larity was rather weak for determining diatoms, chrysophytes, cryptophytes and dinoflagel-lates in most of the lakes.
Seevastu oli sarnasus nõrk enamikes järvedes diatomeede, krüsofüütide, krüptofüütide ja dinoflagellaatide puhul.
Chemotaxonomic method revealed that picoplankton formed over 50 % of the entire phytoplankton community in oligotrophic lake, but in other lakes near 25 %.
Kemotaksonoomiline meetod näitas, et oligotroofsetes järvedes moodustas pikoplankton üle poole kogu fütoplanktoni kooslusest ning mõningates eutroofsetes järvedes ligi veerandi.
Pigment based chemotaxonomy in trophically different lakes for investigating phy-toplankton communities
Pigmentidel põhineva kemotaksonoomia rakendamine erineva troofsustasemega järvede fütoplanktoni uurimisel
Though, this method is used successfully in marine envi-ronment, it is poorly applied in freshwater.
Kuigi meetodit kasutatakse laialt merelistes tingimustes on selle rakendamine erinevat tüüpi mageveekogudes arengujärgus.
The taxonomical composition of picoplankton in all investigated lakes were dominated by autotrophic picocyanobacteria and picochlorophytes.
Kogu pikofraktsioonis olid enamikes järvedes domineerivad autotroofsed pikotsüanobakterid ja pikoklorofüüdid.
In addition were made auxiliary videos for development of model, links to which are available in the list of used literature.
Lisaks on tehtud abistavad videod mudeli koostamisest, mille kättesaadavus on näidatud töö kasutatud kirjanduse loetelus.
Manuals for Solid Edge Simulation and training materials are generally in foreign languages, Estonian instructions are hard to find.
Programmi Solid Edge Simulation juhendid ja õppematerjalid on enamasti võõrkeelsed ja hetkel puudub eestikeelne juhend.
The purpose of this bachelor work was to create a strong manual in Estonian language according to the software of Solid Edge Simulation.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on luua tarkvarale Solid Edge Simulation eestikeelne juhend iseseisevaks tööks.
There are 2 step by step exercises with operation adding: first is a construction of detail simulation and second is a heat simulation.
Esimene on koostu tugevusarvutuse ja teine on soojusjuhtivuse kohta.
Simulation is important today for engineers as it is easier to make a detail on computer and check this detail before it gets under influence of forces.
Antud arvutused aitavad inseneridel jõuda kiiremini vastupidavale ja optimaalsemale tulemuseni oma töös.
Rapid global developments have forced many industries to keep pace with the growing consumption of goods.
Ülemaailmse tarbimise kiire kasvu tõttu on sunnitud mitmed tööstusharud sammu pidama kasvava nõudlusega.
All the data that is presented in this work, is done without mentioning the name of the industrial company.
Kõik andmed on töös esitatud reaalset tööstusettevõtet mainimata.
Within the framework of this work, data was collected while visiting industries and communicating with maintenance technicians, consulting with previous projects and designers, from the author's own experience.
Antud töö raames toimus andmete kogumine tegutsevaid tööstusi külastades ja sealsete hooldustehnikutega suheldes, varasemate projektidega tutvudes ja nende projekteerijatega konsulteerides ja autori igapäevase töö raames saadud kogemusi arvesse võttes.
To ensure this, industrial steam boiler houses must be built reliably and as economical as can possible be the round-the-clock operation.
Selle tagamiseks peavad olema tööstuste aurukatlamajad töökindlad ja võimalikult ökonoomsed ööpäevaringseks tööks.
In addition to the error analysis, an overview of the ways in which the design error can be corrected is provided.
Lisaks vigade analüüsile antakse ülevaade viisidest, kuidas on võimalik projekteerimisviga parandada.
The aim of the work is to analyze the errors that occur in the design of steam boiler houses and the possibilities of preventing and correcting their occurrence.
Töö eesmärgiks oli analüüsida aurukatlamajade projekteerimisel tekkivaid vigu ning nende tekkimise ennetamist ja parandamise võimalusi.
Analysis and Correction of Design Errors in Steam Boiler Houses
Aurukatlamajade projekteerimisvigade analüüsimine ja parandamine
The analysis of design errors concluded that the most common errors were in the boiler houses of the food industry, in addition, it was revealed that the most common type of errors were related to the fittings of the installed equipment.
Projekteerimisvigu analüüsides sai järeldada, et enim esines vigu toiduainetööstuste katlamajades.
There were in total 119 conflicts with detail planning, of which 87% are acceptable with design criteria and in 13% of conflicts require a new detail planning initiation.
Kokku esines detailplaneeringulisi vastuolusid 119 korral, millest 87% on projekteerimistingimustega aktsepteeritavad ja 13% vastuolude lahendamiseks tuleb algatada uus detailplaneering.