natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The history of the Estonian language proves that the reranking of the hierarchy is preceded by a period of phonetic variation, and that it is not always possible for children acquiring a language to create a grammar that is suitable with the variation.
Eesti keele ajalugu kinnitab, et hierarhia muutumisele eelneb juhuslik foneetiline varieerumine ja et alati pole keelt omandavatel lastel võimalik luua selle varieerumisega sobivat grammatikat.
If the grammars of all languages differ only by the importance of constraints, then the changing of the language means the changing of the constraint hierarchy.
Kui kõikide keelte grammatikates on olemas kõik kitsendused ja keelte grammatikad erinevad ainult kitsenduste tähtsuse (kitsenduste hierarhia) poolest, tähendab keele muutumine kitsenduste hierarhia muutumist.
In the development of Estonian language, the constraint that prohibits diphthongs and long vowels in unstressed syllables, has been important.
Eesti keele arenemisel teistest läänemeresoome keeltest erinevaks on olnud oluline roll kitsendusel, mis keelab diftongid ja pikad vokaalid rõhuta silpides.
Estonian language has not witnessed the loss of stop consonants in words such as pimeda ’dark, Sg.gen.’ (compare: Finnish pimeän).
Eesti keele ajaloos on jäänud poolikuks nt nõrkade sulghäälikute kadu, vrd eesti pime : pimeda ja soome pimeä : pimeän.
An efficient means for showing how the changes in a language are connected to each other as well as for describing universal processes is the Optimality Theory, which defines grammar as a set of universal hierarchical constraints.
Erinevaid keelemuutusi aitab seostada ja muutuste aluseks olevaid universaalseid tendentse esile tuua optimaalsusteooria, mis käsitleb keele grammatikat kui universaalsete (igas keeles eksisteerivate) rikutavate kitsenduste hierarhiat.
The history of Estonian phonology has also been systematically studied previously, however the connections between changes have not been explained to an acceptable level and the causes of changes have not become clear either.
Väitekirjas käsitletakse olulisemaid muutusi eesti keele fonoloogilises süsteemis: laadi- ja vältevahelduse kujunemist, diftongide kadu rõhututest silpidest, sise- ja lõpukadu jm. Neid muutusi on ka varem süstemaatiliselt uuritud, kuid piisavalt ei ole selgitatud muutustevahelisi seoseid ja ka muutuste põhjused pole selged.
Associations between reward and punishment sensitivity, emotions dysregulation and eating disorders symptoms
Tasu ja karistuse tundlikkuse, emotsioonide regulatsioonide raskuste ja söömishäirete sümptomite seosed
Real-Time Cave Destruction Using 3D Voronoi
Reaalajas koopa lõhkumine kasutades 3D Voronoid
Environment modification in video games are often done by using simple methods like voxels or pre-calculated destruction.
Arvutimängudes kasutatakse keskkonna muutmiseks enamasti lihtsaid meetodeid, nagu maailma kujutamist vokslitena, või eelkalkuleeritud hävitamist.
This approach represents the world as a 3D Voronoi diagram where the cave is represented as a region where some of the Voronoi cells have been removed.
Selles lähenemises kujutatakse kogu maailma ühe 3D Voronoi diagrammina, millesse lisatud koopad on saadud Voronoi rakkude eemaldamise teel.
In this simulation the user can modify the cave by cutting out more pieces, thus expanding the Voronoi diagram in real-time.
Selles simulatsioonis saab kasutaja mõjutada koobast, lõigates sealt tükke välja ning seeläbi suurendades Voronoi diagrammi reaalajas.
The goal of this thesis is to find the suitable algorithms for such cave generation, compare them and implement a proof of concept simulation in Unity game engine.
Töö eesmärgiks on leida sobivad algoritmid sellise koopa genereerimiseks, võrrelda nende sobivust ja luua prototüüprakendus Unity mängumootoris, millega testida, kas selline lähenemine on mõistlik.
To cut off pieces of already fixed geometry different approaches for geometry manipulation are also compared.
Töös uuritakse ka erinevaid lähenemisi juba olemasolevast geomeetriast tükkide välja lõikamiseks ja vaadeldakse erinevaid algoritme geomeetria manipuleerimiseks.
The aim of this thesis is to study different ways of making it more realistic by generating the environment destruction in real time using Voronoi diagrams.
Käesolevas töös uuritakse, kuidas muuta seda reaalsemaks, kasutades Voronoi diagramme.
The molecular causes of ImpDis can be genetic as well as epigenetic.
Ka molekulaarsed põhjused võivad olla nii geneetilised kui ka epigeneetilised.
The most common of these are Prader-Willi syndrome (PWS), Angelman syndrome (AS), Beckwith-Wiedemann syndrome (BWS) and Silver-Russell syndrome (SRS).
Nendest sagedasemad on Prader-Willi sündroom (PWS), Angelmani sündroom (AS), Beckwith-Wiedemanni sündroom (BWS) ning Silver-Russelli sündroom (SRS).
Although at least 100 imprinted genes have been found in the human genome, only 13 clinically recognizable ImpDis are currently known.
Kuigi inimese genoomis on leitud vähemalt 100 vermitud geeni, on hetkel teada ainult 13 kliiniliselt tunnustatud kaasasündinud vermimishäiret.
It was demonstrated that although each ImpDis, taken separately, is very rare, all ImpDis together are relatively common.
Demonstreeriti, et kuigi iga vermimishäire eraldi võetuna on väga harva esinev, on kõik vermimishäired koos suhteliselt levinud.
Molecular diagnostic tests confirmed the diagnosis in 38% of patients with clinical diagnosis of SRS and in 8% of patients with clinical diagnosis of BWS, indicating that in Estonia the clinical scoring system for SRS is more effective than those for BWS.
Molekulaarselt kinnitati diagnoos 38%-l kliinilise SRS diagnoosiga patsientidest ning 8%-l kliinilise BWS diagnoosiga patsientidest, mis näitab, et SRS skooringusüsteem on Eesti patsientidel efektiivsem kui BWS skooringusüsteem.
Congenital imprinting disorders (ImpDis) are a little-known group of rare hereditary diseases caused by changes in the expression of imprinted genes, mainly affecting growth, brain functions and the hormonal system.
Kaasasündinud vermimishäired on vähetuntud rühm harva esinevaid pärilikke haigusi, mis on tingitud vermitud geenide ekspressiooni muutustest ning mõjutavad peamiselt kasvu, aju funktsioone ja hormonaalset süsteemi.
Although each ImpDis has its own specific clinical features, the symptoms are often overlapping, atypical, or mildly expressed.
Kuigi igale vermimishäirele on iseloomulik spetsiifiline kliiniline pilt, on sümptomid sageli kattuvad, ebatüüpilised või vähe väljendunud.
This study clarified the prevalence of the most frequent ImpDis in Estonia.
Käesoleva uuringuga selgitati sagedamini esinevate vermimishäirete esinemissagedust Eestis.
New molecular diagnostic tests, such as MS-MLPA (Methylation-Specific Multiplex Ligation-dependent Probe Amplification) of imprinted loci in chromosomes 6, 7, 14 and 20, were introduced into the laboratory practice in Estonia, and rare ImpDis found by these analyses were described.
Juurutati laboripraktikasse selliseid uusi molekulaarseid teste nagu 6., 7., 14. ja 20. kromosoomi vermitud regioonide MS-MLPA (ingl Methylation-Specific Multiplex Ligation-dependent Probe Amplification) analüüsid, ning kirjeldati nende analüüsidega leitud haruldasi vermimishäireid Eestis.
As a result of this study, the diagnostics of ImpDis has been improved in Estonia, and the awareness of ImpDis among Estonian doctors has been increased.
Käesoleva uurimistöö tulemusena õnnestus parandada vermimishäirete diagnostikat Eestis ning ka tõsta Eesti arstide teadlikkust vermimishäiretest.
Because of the high variability of the clinical phenotype and molecular alterations, the diagnosis of ImpDis is difficult, and many ImpDis cases remain therefore undiagnosed.
Varieeruva molekulaarse etioloogia ja kliinilise avaldumise tõttu on vermimishäirete diagnostika keeruline, mistõttu osa vermimishäirete juhtudest jääb diagnoosimata.
The birth prevalence of PWS, AS and BWS in Estonia is comparable with the prevalence previously reported in the literature, but the birth prevalence of SRS and GNAS-gene-related ImpDis is significantly higher than previously estimated.
Leiti, et PWS, AS ning BWS esinemissagedus Eestis on võrreldav kirjanduses publitseeritud esinemissagedusega, kuid SRS ning GNAS-geeniga seotud vermimishäirete esinemissagedus on eeldatavast oluliselt kõrgem.
Voxel-World – a World of Cubes
Voxel-World – maailm kuubikutest
Also text rendering with OpenGL using previously rasterized fonts is described.
Samuti kirjeldatakse teksti renderdamist OpenGL abil kasutades eelrasteriseeritud fonte.
Described methods include shadow mapping, meshing and reflections for realistic looking water.
Käesolevas bakalaureusetöös kirjeldatakse arvutimängu Voxel-World loomiseks kasutatud tehnoloogiaid ning erinevaid arvutigraafika võtteid nagu varju kaardistamine, võrestamine ja peegelduste renderdamine realistliku vee jaoks.
Estimation of the leadership of volleyball coaches and cohesion of their teams in season 2005/2006.
Võrkpallitreenerite eestvedamisstiili hindamine ja võistkondade sidusus 2005/2006 võistlushooajal
Statistically significant difference appeared between perceived coach- training and instruction, social support, positive feedback- and coaches’ own estimated behavior.
Võrkpallurid eelistavad enam õpetamist ja juhendamist, demokraatlikku käitumist, sotsiaalset toetust ja positiivset tagasisidet treeneritelt kui nad tegelikult tajuvad.
We were interested in the congruence of perceived and preferred leadership behavior estimated by athletes.
Sportlaste poolt eelistatud ja tajutud treeneri käitumine (eestvedamisstiilid) erinevad oluliselt.
The major findings of the present study indicate that athlete’s perceived amount of coach leadership behavior is not related to their preferred amount of coach leadership behavior and coach behavior is related to task cohesion.
Sportlaste poolt hinnatud praeguse treeneri ja eelistatud treeneri eestvedamisstiilide vahel esinevad statistiliselt olulised erinevused (v.a. demokraatlikul käitumisel).
In four dimensions preferred estimations were higher than perceived estimations.
Naiskondadel esineb kõrgem grupisidusus võrreldes meeskondadega.
Correlations were statistically more significant between task cohesion and perceived LSS subscale.
Naiskondadel esineb grupi eesmärgisidususe ja sportliku tulemuslikkuse vahel statistiliselt oluline seos.
The internal reliability indices (Cronbach’ alpha) for the five LSS subscales were relatively higher for the perceived coach behavior than for the preferred coach behavior.
Eesti meistri- ja esiliiga võrkpallurid hindavad grupi eesmärgisidusust kõrgemalt kui sotsiaalset sidusust.
The aim of this study was to estimate the leadership of Estonian coaches of volleyball and cohesion of their teams.
Meeskondade sportlikul tulemusel statistiliselt olulist seost grupi sidususe näitajatega ei leitud.
Seven female and 6 male volleyball teams at Estonian Master and First League level (13 coaches, 124 athletes) completed the questionnaires (the Leadership Scale for Sports (LSS; Chelladurai & Saleh, 1980) and the Group Environment Questionnaire (GEQ; Carron et al., 2002).
Eestikeelse Spordi Eestvedamise Küsimustiku muudetud variandi faktorstruktuur kehtib ning sisereliaabluse koefitsendid vastavad nõuetele.
Extension of spectrophotometric basicity and acidity scales in acetonitrile
Spektrofotomeetriliste aluselisuse ja happelisuse skaalade laiendamine atsetonitriilis
Adaptation of the Perseverative Thought Questionnaire into Estonian
Korduvate mõtete küsimustiku adapteerimine eesti keelde
Infertility touches, for a shorter or longer period, 10-15% of couples and is caused by a variety of different diseases and conditions.
Infertiilsust kogeb, lühema või pikema perioodi vältel, ligikaudu 10–15% paaridest ning põhjuste skaala on väga lai ja mitmekesine.
Autoimmunity in reproductive failure: a study on associated autoantibodies and autoantigens
Autoimmuunsus reproduktiivhäirete korral: assotsieeruvate autoantikehade ja autoantigeenide uuring
The study revealed that the non-organ-specific common autoantibodies (ANA and SMA types) are significantly more prevalent among female patients with infertility than among women of general population.
Uurimustöö tulemused näitasid et üldiseid mitte-organspetsiifilisi autoantikehi (tüübid ANA ja SMA) esineb oluliselt sagedamini infertiilsetel naistel kui üldrahvastiku naistel.
This study focused on (i) characterizing common autoantibodies as a circumstantial evidence for an involvement of autoimmunity in female infertility; (ii) clarifying the situation of autoantigenic targets in female hypogonadism associated with premature ovarian failure (POF) and autoimmune polyendocrine syndrome type 1 (APS-1); (iii) finding out new testicular autoantigens besides the known ones concerning male gonadal failure and infertility.
Käesoleva uurimustöö eesmärkideks oli (i) uurida erinevate kliiniliste põhjuste tõttu tekkinud viljatusega naiste gruppides üldiste autoantikehade – kui autoimmuunsete kõrvalekallete indikaatorite – esinemist; (ii) uurida munasarjade alatalitusega seotud autoimmuunsuse sihtmärke enneaegse ovariaalse puudulikkuse (POF) ja autoimmuunse polüglandulaarse 1. tüüpi sündroomi (APS-1) korral; (iii) leida autoimmuunse patogeneesiga testiste alatalituse tekkega seotud autoantigeene, kasutades vahendina APS-1 meespatsientide seerumeid.
Thirdly, a testis-expressed protein TSGA10 reveals as an autoantigen by human testis cDNA library immunoscreening with APS-1 male patients sera.
Kolmandaks uurimustöö tulemuseks oli valk TSGA10 kui autoantigeeni identifitseerimine, inimese testise cDNA raamatukogu immunoskriinimise teel APS-1 patsientide seerumitega.
Although this prevalence might be due to a variety of causes, the incidence strongly supports the argument for autoimmune reactions being involved in some cases of female infertility.
See erinevus võib olla tingitud paljudest põhjustest, kuid on siiski oluliseks kaudseks tõendiks et autoimmuunsus on seotud naiste viljatuse mõnede juhtude tekkega.
Secondly, 3βHSD autoantibodies, reported as POF-associated (with 21% prevalence), appear to be seldom (prevalence 2.4%) in case of these patients.
Teiseks, POF patsientide vereseerumeis leitud 3βHSD autoantikehad on harvemini esinevad kui varasemad andmed näitavad (levimusmäär 2,4% versus 21%) ja on seetõttu iseseisva haigusmarkerina selle haiguse korral vähemväärtuslikud.
However, many corresponding autoantigens are still not identified.
Mitmed vastavad autoantigeenid on aga veel identifitseerimata, samuti on viljatusega seostatud autoantikehade tähenduslikkuse koha vastuolulisi andmeid.
Infertility, biological inability of a person to contribute to conception, refers also to a couple unable to achieve pregnancy after one year of trying.
Infertiilsus ehk viljatus on olukord kus heteropaari üheaastase regulaarse kaitsmata seksuaalelu jooksul naine ei rasestu.
Autoimmunity – immune reactions targeted against self biomolecules – is shown to be involved in some certain cases of male as well as female infertility; some types of autoantibodies are in various ways related to reproductive failure.
Ühena paljudest on ka autoimmuunsus – immuunmehhanismide aktiveerumine organismi omaenese molekulaarsete struktuuride ehk autoantigeenide vastu – seotud nii mehe- kui ka naisepoolsete viljatuse põhjuste teatud tüüpidega.
These autoantibodies persist in an APS-1 male patient sera during 25 years follow up.
TSGA10 autoantikehad olid seerumites sedastatavad vähestel (7%) APS-1 mees- kui ka naispatsientidel, ühel juhul koguni 25-aastase jälgimisperioodi jooksul.
A few (7%) APS-1 male and female patients’ sera contained TSGA10 autoantibodies but without any clinical association with gonadal failure in these patients.
Ei ilmnenud aga seoseid nende autoantikehade leiu ja gonaadide puudulikkuse kliiniliste tunnuste vahel APS-1 patsientidel.
However, the significance of TSGA10 autoreactivity in APS-1 remains indistinct.
TSGA10 ekspresseerub rohkelt testistes, vähemal määral ka teistes kudedes.
How the virtue of compassion requires us to be vegan
Miks peaksime kaastunde voorust järgides olema veganid?
Students' study habits observational diary
Tudengite õpiharjumuste jälgimise päevik
Students' study habits observational diary is a system where students report their study time for each day.
Antud töö autori eesmärgiks on disainida ja implementeerida veebikeskkond Tartu Ülikooli tudengite jaoks, kus õpilased saavad iga päev märkida, kui kaua ja mis õppimismeetodeid kasutades nad tegelesid valitud ainetega.
This information is then used by students themselves and by teachers to get an overview of students' study plans and habits.
Samuti võimaldab see õppejõul väga mugavalt saada ülevaadet tegeliku aine õppemahu ning tudengite õpistrateegiate kohta.
It provides possibility for students to start thinking about allocating their time correctly, about rationally dividing it between many different courses for finishing all tasks before deadlines.
Selline süsteem on vajalik tudengitele selleks, et kontrollida oma ajakulu erinevate ainete õppimiseks ja jälgida enda ja teiste tudengite õpiharjumuste kujunemist.
Optimization of FRET method to detect protein-protein interaction of p53 and Mdm2
FRET meetodi optimeerimine p53 ja Mdm2 valk-valk interaktsiooni detekteerimiseks
Towards a more flexible language policy: a comparative analysis of language policy design in Denmark and Estonia
Paindlikuma keelepoliitika vajadusest ja võimalikkusest Eesti ja Taani keelepoliitiliste mudelite näitel
The flexibility of language policy design means that different agents on different interstate, state, local municipality and institutional level should be involved to quarantee successful identification and solving of local and contextual language problems.
Analüüsist järeldub, et oluline on keelepoliitika paindlikkus: mida rohkem ühiskonna eri tasandite toimijaid (rahvusvahelise, riikliku, kohalike omavalitsuste ja ametiasutuste tasandi toimijad) on kaasatud keeleprobleemide määratlemisse ning lahenduste leidmisse, seda paindlikum on keelepoliitika ja seda toimivamad on pakutud lahendused.
This apporach outlines language policy as a dynamic and multilayered process, passing through circles of policy genesis, implementation, (re)creation and (re)appropriation, and being thus constantly in the making, involving different agents on different societal levels.
Inspireerituna nii sotsiolingvistikast, etnolingvistikast, sotsioloogiast kui ka politoloogiast, arendab töö välja keelepoliitika laiendatud mõiste, vaadeldes keelepoliitikat kui protsessi, milles osalevad peale poliitikute ka ühiskonna eri tasanditel olevad keelepoliitilised toimijad, näiteks õpetajad, haridusasutused, ettevõtted jne. Keelepoliitika dünaamilise mõiste aluseks on arusaam, et keelekasutajate vajadused on muutuvad ja sõltuvad keelekasutaja elufaasist ning laiemast ühiskondlikust, kultuurilisest ja sotsiaalsest kontekstist.
Answering the question of whether and how language policies can succeed also requires a critical reconsideration of what language policy is about in terms of goals stated and infrastructure developed.
Doktoritöö analüüsib kriitiliselt keelepoliitika tulemuslikkust keele kasutamise suunajana.
The central point of the thesis is that a certain amount of flexibility in language policy design is required to meet language users’ changing needs in different settings and on different stages of their life.
Analüüsi peamisi järeldusi on, et praegune Eesti keelepoliitilistes dokumentides sõnastatud keelepoliitika põhifunktsioon, tagada keelenormi säilimine ja keelekasutuse vastavus normile, raskendab keele kasutamise, õppe ja keelelise lôimumise problemaatika kompleksset käsitlemist.
Key points of the thesis are highlighted through contrasting examples of Estonia’s overt (or thick) and Denmark’s covert (or thin) language policy design.
Dokoritöö uurib võrdlevalt Taani ja Eesti keelepoliitilisi mudeleid, näidates kuidas ja kas täna pakutavad lahendused keele kasutajat elus hakkamasaamisel toetavad.
Rather than asking how the existing policy quarantees survival of a language norm, the question should be whether and how the policy address language users’ needs, ensuring social justice, economical well-being and participation in democratic processes in the society for all it’s members.
Keelepoliitika kauaaegsed uurijad Jernudd ja Nekvapil on rõhutanud keelepoliitika seotust sotsiaalpoliitikaga, kuna keelepoliitilised meetmed peavad tagama kôigi ühiskonna liikmete võrdse kaasamise majan¬dusse, kõrgharidusse ja kodanikuühiskonda.
Time expressions in Estonian dialects
Ajaväljendid eesti murretes
The results would also provide a useful addition to the study of the processes of change in different registers.
Ühtlasi pakub uurimus võimalust kõrvutada muutusi keele erinevates registrites.
To some extent, lexicalization is affected by whether reference is being made to a particular moment in time or to a more generic time (e.g. to the daytime as the light part of the day).
Teatud määral mõjutab vormi kinnistumist ka see, kas viidatakse konkreetsele ajahetkele või ajale üldisemalt.
Furthermore, support was found for the presumption that there are regional differences in the usage of time expressions, as well as that the syntactic/semantic environment affects the choice of form.
Lisaks on töös uuritud, millised piirkondlikud erinevused ajaväljendite kasutamisel ilmnevad.
The vagueness and variation of the placement of time expressions on the scale of grammaticality and lexicality is reflected by the variation in the annotations: the forms in question have been interpreted differently by annotators (sometimes as adverbs and sometimes as case-marked forms of nominals).
Ühe mõjurina grammatiseerumis- ja leksikaliseerumisprotsesside puhul on nimetatud sagedust ja see tuleb ilmsiks ka ajasõnade puhul: hulk ajasõnu (päev, öö, suvi, talv jms) on murdekorpuses kõige sagedasemate hulgas ja teatud käändevormid (näiteks alalütlev või omastav) kalduvad kuhjuma, mis viitab sõnavormi kinnistumisele.
This dissertation examines time expressions in Estonian dialects and the grammaticalization and lexicalization processes that can be observed in them.
Doktoritöös käsitletakse ajaväljendeid ja nende varieerumist eesti murretes.
The aim of this dissertation is to describe the occurrence of time expressions in Estonian dialects, to explore their variation and thereby to analyze the possible change processes that have taken/are taking place in them.
Väitekirja eesmärk on selgitada ajamääruste varieerumise kaudu ilmnevaid muutusprotsesse, adverbistumise või kaassõnastumise etappe.
All time words exhibit clear usage patterns in the expression of temporal location, which come into view through the marked usage of local case forms.
Murretes kasutatakse l-lõpulisi vorme tunduvalt vähem kui kirjakeeles, seejuures kasvab kohakäändeliste vormide kasutus lääne poolt ida poole.
As a general trend, it appears that the frequency of local case forms increases as one goes from west to east; marked forms appear on the periphery.
Ka teistes uuemates uurimustes on leitud, et lauseehituslikul tasandil on ida- ja läänepoolsete murrete erinevused suuremad kui põhja- ja lõunaeesti murretes, mille erinevus on suurem sõnavaratasandil.
An important background factor in these processes is frequency: the most frequent word forms or phrases tend to become fixed, showing signs of becoming adverbs or adpositions.
Sagedasti kasutatud vormid võivad olla keelde kinnistunud uue terviküksusena, sõna käändevormist võib olla kujunenud adverb (nii on tekkinud adverb öösi) või kaassõna.
Using Deep Reinforcement Learning to Solve Perspective-Taking Task
Vaatenurga võtmist vajavate ülesannete lahendamine stiimulõppe abil
In this work, we present our progress toward reverse engineering how perspective taking task might be accomplished in our brains.
Antud töö uurib, mismoodi kellegi teise vaatenurga mudeldamine võiks toimida meie ajus.
We also show a set of different models that were able to pass multiple tests that would benefit from perspective taking capabilities.
Näidatakse, kuidas erinevate stiimulõppe meetoditega on võimalik lahendada ülesandeid, mille puhul on kasu teise agendi vaatenurga mudeldamisest.