natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A more specific aim to the modernization of the classifier (in the context of this work) was to ensure adequate use of the classifier in the target company in order to minimize the amount of mistakes made when estimating construction costs.
Klassifikaatori kaasajastamise kitsam eesmärk oli käesoleva töö raames tagada sihtettevõtte ehituskulude klassifikaatori kaasajastamine, kindlustamaks ehitusmaksumuse määramisel tekkivate vigade hulga minimeerimine.
At the same time, it is expedient to apply the analysis in the current work, about the faults in standard EVS 885: 2005, to modernize the current standard, which is currently at the initial stage at Tallinn University of Technology.
Ühtlasi on käesolevas töös toodud standardi EVS 885:2005 puuduste analüüsi otstarbekas rakendada kehtiva standardi kaasajastamisel, tegevus mis on käesoleval ajal algfaasis Tallinna Tehnika Ülikoolis.
At the same time the author wanted to give an overview on the shortcomings of the current standards EVS 885: 2005 classifier, based on engineering practices.
Ühtlasi soovis töö autor anda ülevaate kehtiva standardi EVS 885:2005 praktikas ilmnenud puudustest, klassifikaatori kasutamisel.
Retrospective view and analyze of current construction cost estimation with reordering the cost classifier ( EVS 885) – general contractors approach
Ehitusmaksumuse plaanimise retroperspektiivne tagasivaade ja kaasaegne lähenemine peatöövõtu ettevõttes ehituskulude klassifikaatori aktualiseerimise teel (EVS 885 põhine lähenemine)
It would be necessary to create explanatory notes for all classes of cost categories within the classifier and also to develop guidance notes how to calculate different construction volumes.
Antud töö edasiarendamise tulemusel on tarvilik luua selgitavad märkused kõikide klassifikaatori kulurühmade lõikes ning ühtlasi kujundada ehitusmahtude määramise juhendmaterjalid.
In the research section of this work several interviews were conducted with a number of with current standards and expectations.
Töö uurivas osas läbiviidud intervjuude käigus kaardistati erinevate ehitussektori subjektide hinnangud, kehtiva standardi vastavuse osas ehitusettevõtjate ootustega ning praktikatega.
The aim of this work was to understand how the complex field of construction costs has developed throughout the history, where a number of different approaches have been taken that have all influenced industry in varying ways.
Töö eesmärgiks oli koostada ehitusmaksumuse kujunemisest ajalooline perspektiiv mõistmaks selle, ehitussektori ühe keerukama valdkonna, iseärasusi ning seonduvaid lähenemisi läbi aegade.
The research confirmed that all subjects of the construction field considered the use of a central classifier to be useful.
Uuringu tulemusel saadi kinnitust asjaolule, et kõik sektori osapooled peavad ühtse klassifikaatori kasutamist otstarbekaks ning paraku leidis kinnitust ka kehtiva standardi kaasajastamise hädavajalikkus.
The main guiding principles that are related to construction cost practices is Estonian standard EVS 885: 2005.
Peamine suunav normdokument, mis on seostatav ehitusmaksumuse määramisega on Eesti standard EVS 885:2005, mille kaasajastamist ei ole viimase dekaadi jooksul teostatud, seda hoolimata nimetatud perioodil toimunud märgatavatest tehnoloogia arengutest.
At the same time, the are of agricultural land is increasing.
Samas põllumajandusmaa pindala suureneb.
To give an overview of the theoretical background of the land grabbing, several Publications have been developed, including earlier theses prepared on the same subject.
Selleks, et anda ülevaade maade koondumise teoreetilisest taustast on läbi töötatud mitmeid publikatsioone, sh varasemalt samal teemal koostatud lõputöid.
There are many reasons for the land grabbing and they are diferent in the regions of the European Union.
Koondumise põhjuseid on mitmeid ja need on EL-i piirkondades erinevad.
The study has been dividend in two parts.
Töö on koostatud kahes osas.
Therefore, the larger the size group, the less manufacturers.
Seega, mida suurem on suurusgrupp, seda vähem on tootjaid.
These are afforestation of the fields, conversion of forests into fields, urbanization and land grabbing.
Nendeks on põldude metsastumine, metsade muutmine põldudeks, linnastumine, maade koondumine ja haaramine.
According to Estonia Statistics, 20 000 households decreased in Estonia in 13 years and the are of agricultural land increased by 200 000 hectares.
Statistikaameti andmetel vähenese Eestis 13 aastaga 20 000 majapidamist ning põllumajandusmaa pindala suurenes 200 000 hektarit.
There are several land use changes.
Maakasutuse muutuseid on mitmeid.
At the moment, however the land grabbing in European countries is promoted by subsidies paid under the common agricultural policy.
Üks põhjus, miks toimub maade koondumine Euroopa riikides on Ühise Põllumajanduspoliitika raames makstavad toetused.
This shows that the land concentration is in the hands of smaller number of producers.
See näitab seda, et toimub maade koondumine väiksema hulga tootjate kätte.
Changes in the use of agricultural lands are taking place across Europe and in Estonia.
Kogu Euroopas ja ka Eestis toimuvad muutused põllumajandusmaade kasutuses.
By size groups, we can see that landi s concentrated in large companies.
Suurusgruppide järgi on näha, et toimub maade koondumine suurte ettevõtete kasutusse.
Manufacturers registered in Jõgeva County are dividend into groups of the share of manufacturers, area and parcels and compared by size groups.
Jõgevamaale registreeritud põllumajandustootjad on jagatud suurusgruppidesse ning on välja toodud tootjate, pindala ja maatükkide osakaal suurusgruppide järgi.
In Europe, including Estonia, the land grabbing increased after the land reform.
Ida-Euroopas, sealhulgas Eestis tekkis põllumajandusmaa koondumine peale maareformi läbiviimist.
The number of smallscale producers and the area of their agricultural land is decreasing.
Järjest vähemaks jääb väiksematesse suurusgruppidesse kuuluvate tootjate arv ning nende põllumajandusmaa pindala.
The analysis showed, that the number of agricultural manufacturers has decreased and the area of the agricultural land has increased in both Estonia and Jõgeva County comparing years 2011 and 2016.
Analüüsist selgus, et nii Eestis kui ka Jõgevamaal on põllumajanduslike majapidamiste arv vähenenud ja põllumajandusmaa hulk suurenenud võrreldes aastaid 2003 ja 2016.
The changes of land use in agricultural manufacturers in Jõgeva County, comparing the years 2015 and 2017
Põllumajandustootjate maakasutuse muutused Jõgeva maakonnas aastatel 2015 ja 2017
In second part, there has been used Estonia Statistics general indicators on the number of agrucultural holding and their use of agricultural land in Estonia and Jõgeva County between 2001 to 2016.
Empiiriline osa koosneb kahest peatükist, millest esimeses on kasutatud Statstikaameti üldnäitajaid põllumajanduslike majapidamiste arvu ning nende põllumajandusmaa kasutusest Eestis ja Jõgevamaal aastatel 2001 kuni 2016.
The aim of this study is to identify changes in agricultural producers land use in Jõgeva County comparing the years 2015 and 2017.
Töö eesmärk on välja selgitada põllumajandusliku maakasutuse muutused Jõgevamaal võrreldes aastaid 2015 ja 2017.
In second part, there is used Estonia Agricultural Registers to give an overview of land use by agricultural manufacturers comparing years 2015 and 2017.
Teises peatükis on analüüsitud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti andmeid, et anda ülevaadet Jõgevamaa põllumajandustootjate maakasutuse kohta aastatel 2015 ja 2017.
Land grabbing refers mainly to the purchase of agricultural lands by large manufacturers from far smaller manufaturers.
Üheks muutuseks on maade koondumine, mille tulemusena suurettevõtjad suurendavad oma põllumajandusmaa pindala väiketootjate arvelt.
Energy is indispensable in the world on a daily basis.
Energia on maailmas igapäevaselt asendamatul kohal.
The higher the efficiency, the more efficient the device works and the less energy is lost.
Mida suurem on kasutegur, seda efektiivsemalt seade töötab ning seda vähem energiat läheb kaduma.
Most energy sources are non renewable, so sustainable energy consumption is very important.
Enamus energiaallikaid on taastumatud, seetõttu on väga oluline energiasäästlik tarbimine.
One of the biggest obstacles to achieving 100 percent efficiency in equipment is energy loss.
Üheks suurimaks takistuseks seadmete 100 protsendilise kasuteguri saavutamiseks on energiakaod.
The aim of this bachelor's thesis is to describe the nature of efficiency and to compile guidelines for laboratory work to determine the efficiency of a heating device.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on kirjeldada kasuteguri olemust ning koostada laboratoorse töö juhend soojusseadme kasuteguri määramiseks.
It all starts from using energy-efficient devices to save energy as much as possible.
Võimalikult suures mahus energia kokkuhoidmiseks arendatakse pidevalt energiatõhusaid seadmeid.
The guide has been compiled for the subject of Thermal Engineering of the Institute of Technology of the Estonian University of Life Sciences.
Juhend on koostatud Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi Soojustehnika õppeaine tarbeks.
Upon completion of the laboratory work instructions, a test was performed to determine the efficiency of the heating device.
Laboratoorse töö juhendi valmimisel viidi selle järgi läbi katse soojusseadme kasuteguri määramiseks.
Practical Work in Thermal Engineering: Device Efficiency
Soojustehnika kursuse laboratoorne töö: soojusseadme tõhusus
The efficiency of the heat pump obtained as a result of the experiment performed in the practical part of the work is 195,8%.
Kasuteguri leidmiseks kasutati soojuspumpa Stiebel Eltron ACP 08 B. Töö praktilises osas läbi viidud katse tulemusena saadud soojuspumba kasutegur on 195,8%.
Comparing the result with the values from the literature sources, it was founded that the current heat pump efficiency is quite low.
Tulemust võrreldes kirjandusallikatest pärinevate väärtustega, jõuti järeldusele, et leitud kasutegur jääb alla kirjanduses leiduvale.
Effect of Milk Protein Composition and Genetic Polymorphism on Milk Rennet Coagulation Properties
Piima valgulise koostise ja geneetilise polümorfismi mõju piima laapumisomadustele
This might be due to lack of space and the fact that organised waste transport does not include package waste.
Selle põhjuseks võib olla ruumipuudus ja asjaolu, et korraldatud jäätmevedu ei hõlma pakendijäätmeid.
There was used qualitive research method, where a questionnaire was sent to the restaurants.
Uurimistöös kasutati kvalitatiivset uurimismeetodit, kus restoranidele saadeti küsimustik, millele vastas kokku 27 restorani.
Main part of the municipal waste generated in Estonia is the package and plastic waste.
Suur osa Eestis tekkinud olmejäätmetest moodustavad pakendi- ja plastjäätmed.
The main plastic waste generated in the restaurants are the packages of food and raw materials, disposable cutlery, take-away boxes, plastic bottles, cups and straws, plastic bags.
Peamised plastjäätmed, mis restoranides tekivad, on toidu- ja toorainepakendid, ühekordsed söögiriistad ja toidukarbid, plastpudelid, joogitopsid ja -kõrred ning kilekotid.
Plastic waste in the restaurants in Tallinn and tartu and their willingness to reduce waste
Plastjäätmete teke Tartu ja Tallinna restoranides ja nende valmisolek jäätmete tekke vähendamiseks
However, plastic waste also occurs in restaurants, for example package of the food and raw material and straws, which should be sorted as seperate package waste for waste management.
Sellegipoolest tekib ka restoranides plastjäätmeid, näiteks toidu- ja toorainepakendid ning joogikõrred, mida tuleks edaspidiseks jäätmekäitluseks eraldi pakendijäätmetena sorteerida.
This study found out that few of the restaurants sorted package waste.
Uuringus selgus, et plastjäätmeid sorteerivad vähesed restoranid.
Most of the restaurants have put to use biodegradable and compostable alternatives to reduce the plastic waste.
Enamik uuringus osalenud restoranidest on plastjäätmete tekke vähendamiseks kasutusele võtnud biolagunevad ja komposteeritavad alternatiivid.
Some of these does not remain in the restaurant, these are taken out with the take-away dishes.
Osa nendest jäätmetest ei jää restorani, vaid viiakse seoses toidu kaasamüügiga asutusest välja.
Much of these occur in restaurants, where packages of food and raw materials, disposable plastic items are used.
Neid tekib suurel hulgal restoranides, kus kasutatakse nii toidu- ja toorainepakendeid kui ka ühekordseid plastesemeid.
The aim of this bachelor’s thesis is to give overview of plastic waste generated in the restaurants in Tallinn and Tartu and to estimate their willingness to reduce waste.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade Tallinna ja Tartu restoranides tekkivatest plastjäätmetest ning hinnata nende valmisolekut plastjäätmete tekke vähendamiseks.
The bachelor’s thesis revealed that restaurants are prone to use more environmentally friendly alternatives to plastic items.
Bakalaureusetöös selgus, et toitlustusasutused on altid keskkonnahoidlikemaid plastesemete alternatiive kasutusele võtma.
In this research, it was found out what kind of plastic waste is generated in the restaurants in Tallinn and Tartu, how is it sorted, which alternatives to disposable plastic are used.
Uuringu käigus selgitati välja, milliseid plastjäätmeid Tallinna ja Tartu restoranides tekib, ning kuidas neid sorteeritakse, milliseid alternatiive ühekordsetele plastesemetele kasutatakse, ning milline on toitlustusasutuste valmidus plastjäätmete tekke vähendamiseks.
The more problematic part is the sorting of the plastic package waste.
Probleemsem koht on plastjäätmete sorteerimine, mille lahendamiseks tuleks restoranides selle vajalikkust selgitada.
The classification was carried out on 28 enterprises.
Hindamine viidi läbi 28-s ettevõttes üle Eestis.
The exteriors of 485 beef cattle were linearly classified, among of which there were 385 suckling cows and 100 bulls.
Lineaarselt hinnati 485 lihaveise, neist 385 ammlehma ja 100 pulli välimikku.
The percentage of Estonian beef cattle belonging to these breeds is 93.6 per cent, according to the data from ARIB (01.01.2015).
Neisse tõugudesse kuuluvate veiste osatähtsus oli PRIA andmetel 93,6% lihaveiste arvust Eestis 1.01.2015 seisuga.
The raising of beef cattle is becoming more popular in Estonia, and the number of beef cattle is increasing continuously.
Lihaveisekasvatus on Eestis üha populaarsem ja loomade arvukus suureneb jätkuvalt.
For some time there has been interest in beef linear classification in Estonia, however, so far practical actions have not begun.
Huvi lihaveiste välimiku lineaarse hindamise vastu on olnud juba pikemat aega ka Eestis, aga senini veel ei ole seda tegevust õnnestunud käivitada.
At present 13 beef cattle breeds are represented in Estonia, the most numerious are the Hereford, Aberdeen-Angus, Limousin, Simmental, Charolais and Highland cattle breeds.
Eestis kasvatatakse 13 lihaveisetõu esindajaid, neist arvukamalt herefordi, abrediin-anguse, limusiini, simmentali, šarolee ja šoti mägiveise tõugu lihaveiseid.
The linear classification of beef cattle is current world-wide, including the Nordic countries.
Lihaveiste välimiku lineaarne hindamine on aktuaalne teema ülemaailmselt, ka Põhjamaades.
The aim of this master thesis was to collect information about linear classification from other countries, give an overview about the beef cattle sector in Estonia, carry out linear classification based on the five most numerous beef cattle breeds raised in Estonia, map the bottlenecks occurring during classification, explain the between-breeds differences and the associations between exterior scores, and to compare the results obtained with optimum scores in Nordic countries.
Magistritöö eesmärgiks oli koondada lihaveiste välimiku lineaarse hindamise teavet teistest riikidest, anda ülevaade lihaveisekasvatuse olukorrast Eestis ja viia läbi välimiku lineaarne hindamine viiel Eestis enam kasvatataval tõul, et kaardistada praktilise hindamise käigus tekkinud kitsaskohad, selgitada tõugudevahelist erinevust ja välimikuhinnete omavahelisi seoseid ning võrrelda töös saadud välimikuhindeid Põhjamaade optimumidega.
Linear classification of beef cattle exterior
Lihaveiste välimiku lineaarne hindamine
The aim is to develop linear classification methods and carry out joint evaluations to compare beef cattle quality in different countries.
Soovitakse täiustada lineaarse hindamise metoodikat ja viia läbi ühist hindamist, et võrrelda loomi erinevate maade lõikes.
The results of the study can be used to practically apply the linear classification of beef cattle in Estonia and to develop guidelines for linear classification.
Töö tulemusi saab kasutada lihaveiste välimiku lineaarse hindamise juurutamiseks ja lineaarse hindamise juhendi väljatöötamiseks Eestis.
By comparing the classification scores for with optima used in Nordic countries, beef breeds raised in Estonia are similar to the optima used in Denmark (for body and legs traits).
Võrreldes välimikuhindeid Põhjamaade optimumidega, sarnanevad Eestis kasvatatavad töösse kaasatud lihaveisetõud Taani optimumidega keha ja jalgade tunnuste osas.
The scores for suckling cows were more similar to the optima used in Sweden, both for body and legs traits.
Lihatõugu lehmade välimiku hindepunktid sarnanevad ka Rootsi optimumidega ning seda samuti keha ja jalgade tunnuste osas.
The beef bulls differed between breeds for length of back and hind leg side view and for beef cows for teat length.
Lihatõugu pullidel võib märgata tõuti erinevusi selja pikkuse ja tagajalad külgvaates ning lihatõugu lehmadel nisa pikkuse osas.
By carrying out the linear classification several problems were found and suggestions were made to overcome those problems.
Nende edasiseks vältimiseks tehti vastavad ettepanekud.
There were no large differences between breeds, except for stature and thighs from the side.
Hindamistulemustest järeldub, et suuri erinevusi tõuti ei esine, v.a kõrguse ja reis külgvaates osas.
This also includes that 10% of fuel used in transportation sector has to be produced from renewable resources.
Sealhulgas peab vähemalt 10% transpordisektoris kasutatud kütustest olema toodetud taastuvatest ressurssidest.
European Union has set a target of reaching 20% share of renewable energy in the overall energy production for the year 2020.
Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks saavutada aastaks 2020 energiatootmises vähemalt 20%-ne taastuvenergia osakaal.
Factors affecting biochemical composition of lignocellulosic biomass and its effect on selection of pretreatment method and on bioethanol production potential
Lignotselluloosse biomassi biokeemilist koostist mõjutavad tegurid ning biokeemilise koostise mõju eeltöötlusmeetodi valikule ja bioetanooli tootlikkusele
If available biomass of wheat straw and floodplain meadow hay together with biomass of Amur silver grass and industrial hemp produced from unused agricultural lands would be used to produce bioethanol, it would make an annual bioethanol production of 149 100 tons (105 800 toe), which could replace 39.7% of gasoline consumption or up to 11.3% of overall liquid fuel consumption in Estonian transportation sector.
Kui saadaolev nisupõhk ja poollooduslike rohumaade biomass rakendada bioetanooli tootmiseks ning lisaks võtta kasutusse osa aktiivsest kasutusest väljasolevatest põllumajandusmaadest Amuuri siidpöörise ja tööstusliku kanepi kasvatamiseks, siis vastavalt katsetulemustele oleks Eestis võimalik toota aastas ligikaudu 149 100 tonni bioetanooli (105 800 toe), mis võiks asendada 39.7% bensiini tarbimisest või kuni 11.3% üleüldisest vedelkütuste tarbimisest Eesti transpordisektoris.
In order to reach higher bioethanol production efficiencies at temperatures under 190°C, a new pretreatment method: "Nitrogen explosion pretreatment method for disruption of cellular structure of biomass" was developed in this work.
Suurema bioetanooli tootlikkuse saavutamiseks eeltöötlemise temperatuuridel alla 190°C arendati doktoritöö käigus välja uudne biomassi eeltöötlusmeetod: „Lämmastiklõhkamismeetod biomassi rakustruktuuri lõhkumiseks" (patenditaotlus P201400050), mis sobib kasutamiseks olukordades, kus materjali või tehnoloogiliste piirangute tõttu ei saa biomassi töötlemiseks kasutada kõrgeid temperatuure.
In order to avoid the conflict between food versus fuel for lignocellulosic bioethanol production from available raw materials in Estonia, attention has to be turned towards utilization of agricultural residues, currently out of use agricultural land and to the utilization of biomass from semi-natural grasslands.
Hoidmaks ära konflikti toidu- ja kütusetootmise vahel, tuleks kütusena kasutatava bioetanooli tootmiseks kasutada ainult põllumajanduses tekkivaid kõrvalsaadusi ja jäätmeid, poollooduslikelt rohumaadelt kogutud biomassi ning energiakultuure, mille kasvatamiseks võetakse kasutusse hetkel kasutusest väljas olevaid põllumaid.
By taking into account the ethanol yield, biomass yield and biomass availability, we can consider that the most suitable crops for bioethanol production in Estonia are Amur silver grass, hemp, wheat straw and floodplain meadow hay.
Tulemustest selgus, et analüüsitud energiakultuuridest on suurima bioetanooli tootlikkusega nisupõhk, kiukanep, Amuuri siidpööris ja poollooduslikelt rohumaadelt kogutud biomass.
This doctoral thesis focused on the investigation of the most suitable herbaceous biomass types and pretreatment methods for the utilization of lignocellulosic material for second generation bioethanol production in order to help to reach the target of 10% share of biofuels in transportation sector by 2020.
Töös uuriti Eesti klimaatilistes oludes kasvavate energiakultuuride ja poollooduslike rohumaade taimekoosluste potentsiaali bioetanooli tootmiseks, et kaasa aidata Eesti taastuvenergia eesmärkide täitmisele.
Nitrogen balance in crop fertilization experiment in 2014-2016
Lämmastiku bilanss põllukultuuride väetisekatses 2014-2016
For the experimental data the four factorial analysis of variance was performed, where the investigated characteristic was N-balance and the influencing factors were year, culture, mineral- and organic fertilizer.
Katseandmete põhjal on koostatud neljafaktoriline dispersioonanalüüs, kus uuritavaks tunnuseks on N-bilanss ning mõjutavateks faktoriteks on: aasta, kultuur, mineraalne- ja orgaaniline väetis.
Depending on the type of crop rotation the highest effect was revealed in a case on mineral nitrogen or organic fertilizer.
Olenevalt külvikorra tüübist avaldas suurimat mõju mineraalne lämmastik või orgaaniline väetis.
It is essential for the sustainable management to achieve the high level and stable yields.
Kõrgete ja stabiilsete saagitasemete saavutamine optimaalsete ressursside kasutamisel on jätkusuutliku majandamise seisukohalt oluline.
The rise of food production and progression have caused increase on fertilizers utilization which have influence to the environment.
Toidu tootmise kasv ja progresseerumine, seeläbi suurenenud väetiste kasutamine, sellest tingitud keskkonnaalased mõjud ning põllumajanduslikus tootmises ressursside efektiivsuse parandamine on suur väljakutse.
Research work showed that the fertilization type and fertilizers amounts had significant influence to the yield and N- balance.
Andmetöötlus viidi läbi programmiga R. Uurimistööst selgus, et saagikusele ja N-bilanssidele avaldab väetamine ja selle viis ning väetisekogused olulist mõju.
This research is a a base for further exploration on this topic.
Antud uurimustöö on aluseks uuritava valdkonna edasiseks uurimiseks.
Research can be used for further develop and as the needs of more narrowly.
Uurimustööd on võimalik edasi arendada ja käsitleda vastavalt vajadustele kitsamalt.
The lands are also distributed differently in these countries.
Võrreldud riikides jagatakse ka maid erinevalt.
In Estonia the majority of enterprises and land parcels are privately owned, but in Belarus the majority is still in possession of the state.
Eestis on suurem osa ettevõttetest ja maadest eravalduses, Valgevenes aga ikka veel riigivalduses.