natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average aboveground biomass of cattail and reed varied from 0.3 to 1.8 kg DW m−2 and 0.6 to 1.3 DW m−2 respectively.
Hundinuia ja pilliroo keskmine maapealne biomass varieerus vastavalt 0.3–1.8 ning 0.6–1.3 kg (kuivaines) m−2.
According to executed GIS-analysis, there are 5412 km2 of potentially suitable sites for energy and treatment wetland creation.
Teostatud GIS-analüüsi põhjal on Eestis 5412 km2 potentsiaalselt sobilikke alasid hundinuia märgalapuhastite rajamiseks.
The GIS-based assessment of landscape functions serves as a promising tool for sustainable landscape planning and management allowing multi-functional land use and supporting sustainable development.
Maastiku regulatsioonifunktsioonide hindamismetoodika väljatöötamine säästliku maastiku planeerimise eesmärgil on olulise tähendusega, kuna see võimaldab maastike multi-funktsionaalset kasutust ja toetab jätkusuutlikku arengut.
Potential areas for reconstruction of current point pollution sources or their provision with treatment wetland systems have been determined.
Leitud on potentsiaalsed alad olemasolevate reostusallikate ümberehituseks või järelpuhastiga varustamiseks.
Evaluation of regulation functions of rural landscapes for the optimal siting of treatment wetlands and mitigation of greenhouse gas emissions
Maastike regulatsioonifunktsioonide hindamine tehismärgalade rajamiseks ning kasvuhoonegaaside voo optimeerimiseks
The annual exchange of CH4 and N2O between the soil and atmosphere was estimated depending on the land cover types and different soils in Estonia.
Hinnati aastased CH4 ja N2O vood mulla ja atmosfääri vahel sõltuvalt maakatte tüübist ja muldkattest.
Cattail biomass has a large temporal and spatial variation in productivity, which makes it somewhat difficult to use them as a raw material for building and fibre production.
Tulemused näitasid, et tehismärgalades kasvava hundinuia produktiivsuses esineb suuri ajalisi ja ruumilisi varieeruvusi, mis teeb selle kasutuse potentsiaalse toormaterjali allikana ehitusotstarbel ja kiutootmisel üsna raskeks.
For the optimization of GHG fluxes, avoidance of drainage on peatland soils, preferred development of organic agriculture, and plantation of shortrotation energy forests and energy crops could be mentioned.
Kasvuhoonegaaside voogude leevendamise olulisemateks põhimõteteks on edasine kuivenduse vältimine turvasmuldadel, mahepõllumajanduse arendamise eelistamine, kiirekasvuliste energiametsade ja -võsade rajamine.
In addition, the suitability evaluation of areas on hydromorphic soils for treatment wetland creation with additional function of raw material production, was carried out.
Lisaks eelmainitule hinnati töös ka hüdromorfsete muldadega alade sobivust neil ehitusliku toormaterjali tootmise lisafunktsiooniga heitveepuhastus-tehismärgalade rajamiseks.
In this PhD dissertation we have proposed a few landscape evaluation methods in the context of regulation functions (waste treatment, water regulation, gas regulation etc.) of rural landscapes.
Käesolev doktoritöö on peamiselt keskendunud maastike regulatsioonifunktsioonide (veerežiim ja kasvuhoonegaaside regulatsioon, reovee puhastus) hindamisele.
As part of the regulation function, greenhouse gas CH4 and N2O emissions from the main land use types of rural landscapes were estimated.
Ühena maastiku regulatsioonifunktsioonidest hinnati ka kasvuhoonegaaside CH4 ja N2O voogusid Eesti maapiirkondades.
Annual biomass production was evaluated and the standing stock of N and P in the phytomass of broad-leaved cattail and reed was determined.
Töö käigus hinnati laialehise hundinuia ja hariliku pilliroo aastast biomassi tootlikkust ja N ning P varu fütomassis.
A GIS-based method of complex landscape analysis has been developed in order to estimate the landscape suitability for the construction of surface flow wetlands (SFW) for wastewater treatment.
Välja on töötatud GIS-il baseeruv meetod, mille alusel on võimalik hinnata maastiku potentsiaali avaveeliste märgalapuhastite rajamiseks reoveepuhastuse eesmärgil maapiirkondades.
The estimated median value of annual CH4 and N2O fluxes for Estonian rural landscapes are 25,519 and 11,050 t respectively.
Aastase N2O voo (mediaanväärtus kogu alalt 11050 t) suurimad väärtused hinnati põllumajanduslikele kõlvikutele ning okaspuumetsadele hüdromorfsetel muldadel.
In order to implement sustainable landscape planning, it is essential to have knowledge of landscape ecology and landscape evaluation principles.
Maastikuplaneerimises tasakaalukate otsuste tegemiseks on vajalik välja töötada erinevate maastikufunktsioonide hindamise alused.
The finding is similar to those carried out in other European-based cultures.
Tulemus on sarnane teistes euroopaliku kultuuriga maades leituga.
The results indicated that large majority of the children produced narratives that included at least three structurally most important Story Grammar components: the initiating event, the attempt, and the consequence.
Selgus, et enamik uuritud lapsi koostas narratiive, mis sisaldasid vähemalt kolme struktuurilt kõige olulisemat jutugrammatika komponenti – käivitavat sündmust, tegevust ning tagajärge.
The instrument consisted of three original picture sequences and two narrative texts that were designed according to the Story Grammar model, depicting the following events: (1) setting, (2) initiating event, (3) internal response, (4) internal plan, (5) attempt, (6) consequence, and (7) reaction.
Pildiseeriatel kujutatud ning tekstides väljendatud sündmustik vastas jutugrammatika mudelile (Story Grammar Model), osutades mudeli sisukomponentidele: (1) taust, (2) käivitav sündmus, (3) sisemine vastus ehk tegelase reaktsioon käivitavale sündmusele, (4) sisemine plaan ehk tegelase plaan olukorra või probleemi lahendamiseks, (5) tegevus, (6) tagajärg, (7) tegelas(t)e reaktsioon.
Picture-Elicited Narratives of Estonian Children at the Kindergarten-School Transition as a Measure of Language Competence
Eesti laste pildipõhised narratiivid keelepädevuse näitajana üleminekul lasteaiast kooli
The specific aims of the dissertation were (1) to describe Estonian children’s picture-elicited oral fictional narratives at macrostructural and microstructural levels at the beginning of elementary school, (2) to find out which type of narrative, elicited with three different methods, enables evaluators to best differentiate children with LI, and (3) to find out which type of narrative, elicited with the three different methods, best predicts reading comprehension in the first grade.
Doktoritöö täpsemad eesmärgid olid (1) kirjeldada kooliteed alustavate eesti laste narratiive makro- ja mikrostruktuuri tasandil; (2) selgitada, mil viisil jutustatud narratiivid (vahendamata narratiiv ilma eelneva mudelita, vahendatud narratiiv, vahendamata narratiiv eelneva mudeliga) eristavad alakõnet eakohasest arengust kõige paremini; (3) selgitada, mil viisil jutustatud narratiivid ennustavad loetu mõistmist esimese klassi lõpus kõige paremini.
Each child produced three narratives: self-generated narrative without previous model story, retold narrative, and self-generated narrative with previous model story.
Iga laps jutustas kolm narratiivi: vahendamata narratiiv eelneva mudelita, vahendatud narratiiv ehk ümberjutustus, vahendamata narratiiv eelneva mudeliga.
The macrostructure was analyzed for the presence of Story Grammar components, quantity of story information units, and narrative complexity.
Makrostruktuuri tasandil uuriti jutugrammatika komponentide olemasolu ja infoüksuste hulka jutustustes ning narratiivide komplekssust.
The results also support the use of children’s narratives for assessment of their language competence besides other assessment tools.
Doktoritöö tulemused näitavad, et laste jutustused on sobivaks vahendiks laste keelepädevuse hindamisel ühe alternatiivse võimalusena teiste hindamisvahendite hulgas.
The general aim was to develop and test an assessment tool of narrative production skills of Estonian school beginners which might be used by speech-language therapists and special education teachers for screening children with language impairment (LI) and at risk for reading difficulties.
Üldine eesmärk oli koostada kooliteed alustavate 6−7-aastaste eesti laste jutustamisoskuste hindamise vahend logopeedidele ja eripedagoogidele ning testida selle sobivust alakõne ja lugemisraskuste riskiga laste eristamisel.
The dissertation comprises four original publications and an introduction.
Doktoriväitekiri koosneb neljast artiklist ning kokkuvõtvast ülevaateartiklist.
Narrative microstructure was analyzed for story length, mean length of utterances and grammatical errors.
Mikrostruktuuri tasandil analüüsiti jutustuste ja lausungite keskmist pikkust sõnades ning grammatikavigade esinemissagedust.
For clinical purposes, narratives should be examined both for microstructural and macrostructural levels.
Alakõnega laste eristamiseks on soovitav kasutada vahendatud narratiive ja vahendamata narratiive eelneva mudeliga, ning analüüsida laste jutustamisoskusi nii narratiivi mikro- kui ka makrostruktuuri tasandil.
When identifying children who are at risk for reading difficulties, the use of retold stories’ macrostructural measures is recommended.
Laste lugemisoskuse prognoosimiseks on soovitav kasutada ümberjutustust ning analüüsida laste jutustamisoskusi narratiivi makrostruktuuri tasandil.
Scale dependence of landscape metrics and their indicatory value for nutrient and organic matter losses from catchments
Maastikuindeksite sõltuvus lähteandmete ruumilisest lahutusest ning indikatsiooniväärtus valglatest toitainete ja orgaaniliste ainete väljakandes
By analyzing issue handling in more than 4,000 open-source projects, we found that many issues are left open for long periods of time, which can result in bugs and vulnerabilities not being fixed in a timely manner.
Enamat kui 4000 avatud lähtekoodiga projekti analüüsides selgus, et paljud vearaportid jäävad pikaks ajaks lahendamata.
Software developers use open-source packages in their projects without having insights into how these components are being developed and maintained.
Tarkvaraarendajad lisavad vaba lähtekoodiga komponente oma projektidesse, omamata ülevaadet kasutatud komponentide arendamisest ja hooldamisest.
Methods for predicting issue lifetime can help software project managers to prioritize issues and allocate resources accordingly.
Vearaporti eluaja hindamine aitab projektiosalistel prioriseerida tööülesandeid ja planeerida ressursse.
This thesis analyzes the structure and the evolution of dependency networks of three popular programming languages.
Selles doktoritöös analüüsitakse sõltuvuste võrgustikku populaarsete programmeerimiskeelte näidetel.
Software projects organize their work with issue trackers, tools for tracking issues such as development tasks, bug reports, and feature requests.
Tarkvaraprojektides kasutatakse töö organiseerimiseks veahaldussüsteeme, mille abil hallatakse tööülesandeid, vearaporteid ja uusi kasutajanõudeid.
Modern software development relies on open-source software to facilitate reuse and reduce redundant work.
Nüüdisaegses tarkvaraarenduses kasutatakse avatud lähtekoodiga tarkvara komponente, et vähendada korratava töö hulka.
We propose an approach to measure the growth and the evolution of dependency networks.
Töö käigus arendatud meetod on rakendatav sõltuvuste võrgustiku struktuuri ja kasvu analüüsimiseks.
The approaches and findings developed here could help to bring transparency into open-source projects with respect to how issues are handled, or dependencies are updated.
Doktoritöös arendatud meetodid ja tulemused aitavad avatud lähtekoodiga projektide vearaportite ja tehniliste sõltuvuste haldamise praktikat läbipaistvamaks muuta.
Analysis of issue and dependency management in open-source software projects
Avatud lähtekoodiga tarkvaraprojektide vearaportite ja tehniliste sõltuvuste haldamise analüüsimine
This thesis proposes a method for predicting the amount of time it takes to resolve an issue by using the historical data available in issue trackers.
Doktoritöös arendatakse välja meetod, mis võimaldab automaatselt hinnata vearaporti lahendamiseks kuluvat aega.
This thesis demonstrates that dependency network analysis can quantify what is the likelihood of acquiring vulnerabilities through software packages and how it changes over time.
Töös demonstreeritakse, kuidas võrgustiku struktuuri analüüsi abil saab hinnata tarkvaraprojektide riski hõlmata sõltuvusahela kaudu mõni turvaviga.
The aim of this thesis is to develop approaches for analyzing issue and dependency management in software projects.
Selle töö eesmärk on analüüsida tarkvaraprojektide vearaporteid ja sõltuvuste haldamist ning arendada välja kohased meetodid.
Software developers often include third-party open-source software packages in their project code as a dependency.
Töö teises osas uuritakse, kuidas avatud lähtekoodiga projektide koodis kolmanda poole komponente kasutatakse.
The included dependencies can also have their own dependencies.
Muu hulgas võib nii ka mõni kriitiline turvaviga parandamata jääda.
Modulation of decision-making by transcranial magnetic stimulation
Otsustusprotsesside mõjutamine transkraniaalse magnetstimulatsiooniga
In conclusion, decision-making behaviour can be modulated by applying TMS to the DLPFC, but the resulting behavioural effects depend on the characteristics of the task, the lateralization of task-specific cognitive mechanisms, as well as the neurobiological endophenotypes involved.
Väitekirja uurimustest järeldub, et TMS meetodil DLPFK piirkondi mõjutades on võimalik otsustusprotsesse mõjutada, kuid vallanduvad käitumuslikud muutused sõltuvad nii ülesande iseloomust, ülesandega seotud kognitiivsete mehhanismide lateralisatsioonist, kui ka inimese neurobioloogilisest endofenotüübist.
Human decision-making is known to depend on the prefrontal cortex and distal areas interconnected to it, but its specific neurobiological mechanisms are still largely unknown.
Inimese käitumist kontrollivates otsustusprotsessides on oluline roll dorsolateraalsel prefrontaalkorteksil (DLPFK) ning sellega juhteteede kaudu seotud eemalasuvatel ajupiirkondadel, kuid otsustusprotsesside täpsemate neurobioloogiliste mehhanismide kohta on veel vähe teada.
Results of Study I demonstrated that non-veridical and veridical decision-making both rely on the right DLPFC, whereas the left DLPFC is more specifically committed to non-veridical cognition.
Uuring I näitas, et mitte-veridikaalseid otsustusprotsesse on võimalik TMS-i abil selektiivselt mõjutada, kusjuures vasakpoolne DLPFK näib olevat rohkem spetsialiseerunud mitte-veridikaalsetele kognitiivsetele otsustele kui veridikaalsetele, samas kui parempoolne DLPFK osaleb mõlemat tüüpi otsustes.
Study III revealed that non-veridical behaviour is influenced by genetic differences related to the BDNF gene and that TMS stimulation enhances pre-existing genetically determined biases in decision-making preferences.
Uuring III kinnitas BDNF geeni olulist mõju nii mitte-veridikaalsetele otsustusprotsessidele kui ka sellele, kuidas prefrontaalsete piirkondade mõjutamine TMS-iga mitte-veridikaalset endofenotüübi mõjuga seotud käitumist muudab.
Expanding our knowledge of decision-making processes contributes to understanding the neuropsychological principles of executive function and goal directed behaviour, as well as to advancing the clinical application of neurostimulation in this domain.
Otsustusprotsesside põhjalik uurimine on oluline nii täidesaatvate funktsioonide ja sihipärase käitumise mõistmiseks kui ka erinevate neuropsühholoogiale tuginevate ravimeetodite väljaarendamiseks.
Study II revealed that TMS-induced inhibition of the right DLPFC activity affects non-veridical risky behaviour, suggesting that the right DLPFC plays a role in execution and monitoring of performance in risky tasks with a motor response.
Uurimuses II leidis kinnitust parempoolse DLPFK oluline roll impulsiivses ja riskantses käitumises: parempoolse DLPFK neurofüsioloogilise erutuvuse pärssimine madalsagedusliku TMS-iga tõi kaasa käitumise pidurduse vähenemise ning oluliselt riskeerivama käitumisstrateegia.
Study I findings also emphasised non-focal, distal effects of TMS, when applied to particularly richly interconnected cortical regions such as the DLPFC.
Tulemused ilmestasid ka seda, et TMS rakendamine avaldab korteksi piirkondadele nii lokaalset kui distaalset, TMS lookusest eemalasuvalt realiseeruvat mõju.
By observing how non-invasive modulation of neural activity in underlying cortical areas affects non-veridical cognition related behavioural choices, the thesis addressed the functional role of the DLPFC in decision-making processes.
Otsustusprotsessidega seotud DLPFK piirkondi magnetimpulssidega mõjutades on võimalik tuvastada otsustamise neurobioloogilisi korrelaate ning uurida veridikaalseid ja mitte-veridikaalseid otsusi vastandava teoreetilise mudeli paikapidavust.
Within empirical studies included in the current dissertation, repeated transcranial magnetic stimulation (rTMS) was applied to the dorsolateral prefrontal cortex (DLPFC) in order to evaluate potential effects on performance across various decision-making tasks.
Käesolev väitekiri keskendus mitte-veridikaalsete otsustusprotsesside uurimisele, kasutades selleks transkraniaalse magnetstimulatsiooni (TMS) meetodit.
Southern cyclones in northern Europe and their influence on climate variability
Lõunatsüklonid Põhja–Euroopas ja nende mõju kliima varieeruvusele
Southern cyclones are rather rare in northern Europe comprising 10% of all cyclones, but by carrying warm and moist subtropical air northwards, they have a lot of potential to significantly design weather conditions in affected areas and to cause severe weather events.
Lõunatsüklonid on Põhja–Euroopas suhtelised harvad moodustades umbes 10% kõigist tsüklonitest, aga kandes kuuma ja niisket troopilist õhku põhja poole, on neil suur potentsiaal kujundada olulisel määral ilma ja põhjustada ohtlikke ilmanähtusi aladel, mida nad oma teekonnal ületavad.
Southern cyclones are much longer–lasting and deeper than the cyclones originating from the same areas over southern Europe, but not moving to northern Europe.
Lõunatsüklonite eluiga on palju pikem ja nad on palju tugevamad kui madalrõhkkonnad, mis on tekkinud samas piirkonnas, aga pole liikunud põhja poole.
Cyclones, which have formed over the Mediterranean, the Black Sea or the Caspian Sea (southern cyclones) and have influenced weather conditions in northern Europe, particularly in Estonia are focus of the present work.
Käesoleva töö keskmeks on madalrõhkkonnad, mis on tekkinud Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere piirkonnas ning mõjutanud ilmastiku tingimusi Eestis ja Põhja–Euroopas.
Sometimes southern cyclones can bring very high precipitation amounts and are also capable of generating very long–lasting thunder events.
Vahel toovad lõunatsüklonid endaga kaasa väga suuri sajuhulkasid ja kaua kestvaid äikseid.
In most of the years, southern cyclones had caused a much higher number of lightning strikes per day than other events and therefore it can be said that the southern cyclones–induced thunderstorms are more intense than others.
Enamikel aastatel on lõunatsüklonid põhjustanud palju rohkem vägulööke ööpäevas kui teised tsüklonid.
In the hilly south eastern part of Estonia there was detected the highest number of thunder days, in western Estonian archipelago was observed the lowest number of thunder days related to southern cyclones but the longest duration of thunder events.
Kagu–Eestis on olnud suurim arv ja Lääne–Eesti saarestiku aladel väikseim arv äikesepäevi, aga seevastu kõige kestvamad lõunatsüklonitega seotud äikesed.
Furthermore, a case study research method is used.
Uurimuses on kasutatud juhtumiuuringu uurimismeetodit.
Additionally, methods that are most often used for prioritizing features for MVP such as 5 Whys, MoSCoW, Kano, 80/20, Prioritization Matrix are described.
Lisaks on kirjeldatud meetodeid, mida tihti kasutatakse MVP skoobi prioritiseerimisel nagu 5 Whys, MoSCoW, Kano, 80/20, Prioritiseerimise Maatriks.
Furthermore, MVP's definition, its use as well as criticism are discussed.
Lisaks on defineeritud MVP mõiste, arutatud selle kasutuse ning ka kriitika üle.
Based on the analysis, suggestion for other companies for MVP is to copy as much as possible from successful competitors, ask and trust customer feedback while being flexible enough to re-prioritize and act fast based on need to find the product-market fit.
Analüüsi põhjal on soovitused MVP koostamise jaoks kopeerida võimalikult palju edukatelt konkurentidelt, küsida ning usaldada klientide tagasisidet ning olla võimeline vajadusel kiiresti ümber hindama prior- iteete, et leida toote sobivus turul.
Five case studies include Bolt Business, Novastar, 1oT, Hundred5, and Codemagic (by Nevercode).
Viis ettevõtet, keda intervjueeriti on Bolt Business, Novastar, 1oT, Hundred5 ning Codemagic.
Most Effective MVP Methods: Case Study of Five Successful Estonian Startups
Kõige efektiivsemad MVP meetodid: viie eduka Eesti startupi näitel
The paper is based on five in-depth open-ended inter- views with successful Estonian startups.
Töö põhineb viiel detailsel in- tervjuul Eesti edukate idufirmadega.
The flexibility of the interviews ensures explora- tory kind of the research in the field of MVP.
Intervjuude paindlikkus kindlustab hea teema katvuse ning sihipärane valim garanteerib piisava infokatvuse.
At first, the possible importance of the MVP phenomenon for software products has been provided.
Esmalt on arutatud võimaliku MVP tähtsuse üle seoses tarkvaratoodetega.
This research aims to explore the methods used to find MVP scope for software products in Estonian startups.
Käesoleva magistritöö eesmärk on uurida meetodeid, mis kasutatakse MVP (minimaalse töötava toote) skoobi määratlemil Eesti idufirmades.
Solution of smoothing problems with obstacles
Tõketega silumisülesannete lahendamine
Hole and interstitial centres in radiation-resistant MgO single crystals
Auk- ja interstitsiaaltsentrid kiirituskindlates MgO monokristallides
The stoichiometry of 3ATP/2NADPH = 12H+/4e- is the absolute requirement for CO2 reduction.
Stöhhiomeetria 3ATP/2NADPH = 12H+/4e- on ainuõige ATP sünteesi jaoks.
In plant photosynthesis, linear electron transport (LET) from H2O to NADP+ and to CO2 further on is coupled with transmembrane H+ transport supporting ATP synthesis.
Taimede fotosünteesis on lineaarne elektrontransport (LET) H2O-lt NADPH+-le ja sealt edasi CO2-le seotud transmembraanse prootonite transpordiga, mis omakorda võimaldab ATP sünteesi.
Photosynthetic cyclic electron transport : measurement and variably proton-coupled mechanism
Tsükliline elektrontransport taimedes : selle mõõtmine ning mehhanism
For a half of a century it has been a common belief that violations of this stoichiometry are corrected by cyclic electron transport (CET) during which some electrons are cycling around photosystem I (PSI) in an H+ coupled way.
Pool sajandit on kestnud üldine arusaam, et kõrvalekalded sellest stöhhiomeetriast korrigeeritakse tsüklilise elektrontranspordi (CET) poolt.
Though CET was detected in plant leaves, its rate was never exactly quantified, as well the amount of CET-related ATP synthesis was not compared with the actual ATP needs.
Kuigi CETi on taimedes korduvalt mõõdetud, ei ole need mõõtmised olnud piisavalt täpsed ning neid ei ole võrreldud reaalse ATP tarbimisega elusas lehes.
Differently from the present common belief, CET rate is at maximum when ATP is at maximum and its additional synthesis is unnecessary.
Vastupidiselt oodatule oli CETi kiirus väga suur olukorras, kus ATPd sisuliselt ei tarbitudki.
As some produced silica surfaces had water contact angles exceeding 130°, simultaneous superhydrophobicity (contact angle > 150°) can be achieved by further surface functionalization.
Mõnedel valmistatud struktuursetel pindadel oli veekontaktnurk üle 130° ja see tähendab, et täiendava pinna funktsionaliseerimisega on võimalik saavutada ka superhüdrofoobsus (kontaktnurk üle 150°).