natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effectiveness of PrepMan Ultra Sample Preparation reagent for DNA extraction from entomological collections and its dependents on the sample age and storage type
Entomoloogiliste kogude materjali DNA eralduse efektiivsuse PrepMan Ultra reagendiga ning selle sõltuvus putukate vanusest ja hoiustamisviisist
and oak (Quercus spp.)
ja tamme (Quercus spp.)
Despite the relevance of this practical problem there are no scientific assessment methods nor standards for comparison.
Vaatamata probleemi aktuaalsusele pole ühtset mõõtmismetoodikat ega ka standardit senini välja töötatud.
Both experiments compared checking after two cycles in the climate chamber, where at first the temperature was 32 ºC, humidity 90 % and secondly 32 ºC, 30 %.
Mõlemas katses võrreldi katsekehade lõhenemist pärast kahte tsüklit kliimakapis, kus algul oli temperatuur 32 ºC ja õhuniiskus 90 % ning pärast oli temperatuur 32 ºC ning õhuniiskus 30 %.
To perform theses tasks climate chamber (Memmert CTC), optical scanner (Epson Perfection V700 photo), microscope (NIKON SMZ745T), surface roughness tester (Mitutoyo SJ-210) and Instron testing machine (3369) were used.
Uurimistöö ülesannete täitmiseks kasutati kliimakambrit (Memmert CTC), optilist skaneerimisseadet (Epson Perfection V700 photo), mikroskoopi (NIKON SMZ745T), karedusemõõtjat (Mitutoyo SJ-210) ja puidukatsemasinat (Instron 3369).
Although in the same research maple had contrary results (Cassens et al 2003).
Samas uuringus andis vastupidise tulemuse katse vahtraga (Cassens jt 2003).
The majority of authors recommend using face veneer with the upper side facing outward, peeled surface veneer checks are pointing towards the substrate (Christiansen, Knaebe 2004).
Enamus autoreid soovitavad kasutada vineeri pinnaspooni ülemise poolega väljapoole – pealmise spooni treimislõhed on suunaga substraadi poole (Christiansen, Knaebe 2004).
peeled and sliced veneer thickness and roughness and how it recovered after short- term pressing with a pressure of 12 MPa.
lihvitud ja lihvimata trei- ja höövelspooni paksuse ja kareduse muutumist ning taastumist pärast lühiajalist pressimist 12 MPa survega.
Leavengood (2011) brought out the critical influence of sanding and so could also be said based on the first experiment that showed a clear link between sanding and checking.
Nagu Leavengood (2011) on oma töös välja toonud lihvimise kriitilise mõju, oli ka antud 1 uurimise esimeses katses selgelt näha lihvimise ja lõhede tekkimise vaheline seos.
The purpose of this study was to compare birch (Betula spp.)
Uurimistöö eesmärgiks oli hinnata kase (Betula spp.)
This thesis had similar findings, where the birch peeled veneer covered with the underside facing outward face veneer was rougher than the upper side outward facing one (Zhiyong et al 2014).
Sarnaseid tulemusi saadi ka antud töös, kus üldiselt oli kase treispooniga kaetud vineeri pinnaspoon alumise poolega väljapool karedam kui pealmise poolega väljapool (Zhiyong jt 2014).
The third experiment compared the change in sanded and rough birch, beech (Fagus spp.)
Kolmandas katses võrreldi kase, pöögi (Fagus spp.)
Red oak veneer experiments showed that if the upper side of the face veneer is left outward, there were less checks than when the underside is left outward.
Punase tamme spooniga läbi viidud katsetes selgus, et kui jätta spooni pealmine külg väljapoole, tekkis lõhesid rohkem kui alumist külge väljapoole jättes.
It has been found that in maple face veneer in which the underside is outward the amount of checks is smaller (Leavengood et al 2011).
On leitud, et vahtraspoonist vineeri pinnaspoonis, mis on alumise poolega väljapoole, tekib vähem lõhesid (Leavengood jt 2011).
The thesis experiments also showed the importance of veneer manufacturing quality and onward sorting, especially for sliced veneer, which have earlier been proposed to be important factors (Gilmore, Hanover 1990; Leavengood et al 2011).
Spooni tootmise kvaliteet ja edasine sorteerimine mängivad olulist rolli hilisemal vineeri pinnaspooni lõhenemisel (Gilmore, Hanover 1990; Leavengood jt 2011), mis tuli välja ka käesolevas uurimises, eriti höövelspooniga kaetud katsekehadel.
Existing research proposes that possible reasons for checking come from manufacturing processes.
Üheks sagedaseks lehtpuuvineerist valmistoodangu defektiks on pinnaspooni lõhenemine, mille võimalikud põhjused võivad teaduskirjandusele toetudes lähtuda tootmisprotsessist.
In all cases the veneer was thinner after an hour of pressing, which lasted also after 24 hours.
Kõikidel juhtudel oli spoonileht 1h pärast pressimist õhem kui enne ning sellised tulemused säilisid veel 24h, oluliselt sarnaseid tulemusi kareduse puhul esitada ei saanud.
Sanded and non-sanded birch peeled veneer was less rough after pressing on the underside of the veneer.
Lihvitud kui ka lihvimata kase treispooni karedus oli väiksem pärast pressimist spooni alumisel küljel.
After the cycle the roughness of the non-sanded veneer did not differ significantly from both sides of the face veneer.
Pärast mõlemat tsüklit ei erinenud vineeril kasutatud lihvimata pinnaspooni karedus oluliselt spooni alumisel ja ülemisel poolel.
Face Veneer Checking in Birch Plywood Covered With Peeled or Sliced Veneer
Pindmise spooni lõhenemine kase trei- ja höövelspooniga kaetud vineeril
The method used to measure the length and amount of checks was comparing plywood face veneer roughness to the amount of checks per unit area- the more there were checks in the face veneer, the rougher it was.
Lõhede pikkuse ja hulga mõõtmiseks kasutatud metoodika usaldatavuseks võrreldi vineeri pealmise spooni karedust ja lõhede hulka pindalale – mida rohkem oli katsekehade pealmises spoonis lõhesid, seda karedam oli ka spooni pealmine pind.
However, sliced veneer checks penetrated several layers.
Höövelspooniga kaetud katsekehadel olid lõhed tekkinud läbi mitme kihi.
In all cases it was seen that the thicker the veneer, the more checks were found per unit area.
Kõikidel juhtudel nähtus, et mida õhem oli pealmine spoon, seda rohkem lõhesid esines vineeri pinnaspoonis pindala kohta.
Test pieces with peeled face veneer had more checks per unit area than the pieces with sliced veneer.
Treispooniga kaetud katsekehadel tekkis pindalale rohkem lõhesid kui höövelspooniga kaetud katsekehadel.
The amount, length and depth of the checks in the face veneer was measured, as well as the thickness and roughness of the face veneer.
Mõõdeti pinnaspoonis tekkinud lõhede hulk, pikkus ja sügavus ning pinnaspooni paksus ja karedus.
The first experiment compared peeled and sliced veneer checking in glued and bent face veneer.
Esimeses katses hinnati liimitud ja painutatud vineeri pinnaspooni lõhenemist, kus võrreldi kase höövel- ja treispooni.
This was proved by the third experiment of this thesis which showed that after short-term pressing the veneer was thinner and the recovering thickness characteristics remained the same for at least 24 hours.
Termomehaanilise pressimise tulemusena muutub spooni pind siledamaks ja tihedamaks (Pavlo jt 2015), sarnaseid tulemusi saadi antud uurimise kolmandas katses, kus nähtus, et pärast lühiajalist mehaanilist pressimist muutus spoon õhemaks ning spooni paksuse omadused säilisid taastudes veel 24h.
The second compared peeled birch veneer surface layer properties when positioned face up or down.
Teises katses võrreldi kase treispooni alumise ja ülemise poole omadusi vineeri pinnaspooni välimise küljena.
plywood covered with peeled veneer to birch plywood covered with sliced veneer and assess the face veneer checking in both.
höövel- ja treispooni kasutamist vineeri pealmise spoonina ning analüüsida selle lõhenemist.
The youngest of the respondents was 14 and the oldest was 90.
Kõige noorem vastaja oli 14 aastane ning kõige vanem 90 aastane.
The Use of Medical Plants in Estonia Then and Now
Ravimtaimede kasutamine Eestis enne ja nüüd
It all depends on how a person wishes to use herbs.
Kõik oleneb, mis meetodil inimene soovib ravimtaimi kasutada.
After analyzing the answers it came out that the respondents were mostly aware about the most popular medicinal herbs, like chamomilla (Chamomilla recutita), mint (Mentha piperita), nettle (Urtica dioica), cowslip (Primula veris), etc.
Küsimustikku analüüsides selgus, et vastajad olid teadlikud enamikest populaarsematest ravimtaimedest, enim mainiti teekummelit (Chamomilla recutita), piparmünti (Mentha piperita), kõrvenõgest (Urtica dioica), harilikku nurmenukku (Primula veris), jpt.
67 questionnaires were answered, 62 by women and 5 by men.
Küsitluses osales kokku 67 inimest, neist 62 olid naised, ülejäänud meessoost.
Different herbs tend to grow in very different places.
Erinevad ravimtaimed kasvavad väga erinevates kasvukohtades.
Traditional medicine is gaining popularity lately, it seems.
Traditsioonilised ravimeetodid on muutumas tänapäeval aina populaarsemaks.
One definition would be that a herb is a plant that produces certain bioactive substances.
Ühe seletusena võiks ravimtaimi käsitleda, kui taimi, milles sisalduvad teatud taimsed bioaktiivsed ained.
Medicinal herbs can be used in different ways – to brew teas out of them, to make extracts, tinctures, herbal wines and salves.
Ravimtaimi on võimalik väga erinevat kasutada, tehes neist raviteesid, ekstrakte, tinktuure, raviveinisid või salve.
The questionnaire itself consisted of 12 questions about what kinds of medicinal herbs they know, how many of them have collected herbs themselves, how do they keep them and how much their grandmothers and -fathers have tought them about medicinal herbs.
Koostasin küsitluse, mis koosnes 12 erinevast küsimusest, kus ma tahtsin teada saada, mida eelnimetatud kontingent teab ravimtaimedest, palju nad ise korjavad, kuidas säilitavad ning mida on neile õpetanud nende vanemad ning vanavanemad.
These substances or chemicals should relieve symptoms of some disease.
Nende ainete toime või mõju inimorganismile võiks haigusnähte leevendada.
In Estonia and all over the world different magazines and newspapers have published articles and reviews about the beneficial effect of medicinal herbs.
Eestis kui ka mujal maailmas räägitakse erinevates meediaväljaannetes ravimtaimede kasulikkusest, kasutusvõimalustest ning tehtavatest uurimustöödest.
But what do we mean by a medicinal plant or herb?
Mida mõistetakse ravimtaime all?
It can be stated, that the teachers and students have adequate knowledge about medicinal herbs themselves, of how to use and preserve them and which herb is used for something.
Võib öelda, et Tartu haridustöötajate ja haridusomandajate teadmised ravimtaimede kohta on head ning inimesed teavad päris hästi, mis taim millise häda korral aitab, millala neid korjata ning kuidas säilitada.
Most of the herbs used for healing grow in forests and meadows where the conditions for rapid growth are optimal.
Suurem osa ravimtaimi kasvab metsa ning niidu kooslustes, aga ravimtaimi võib leida erinevatest soo- ja raba kooslustest.
The aim of this thesis was to evaluate the knowledge about medicinal herbs.
Isegi piiblis on mainitud ravimtaimede kasutamist.
Therefore a questionnaire was sent to teachers, former teachers and students.
Uurisin õpetajate, endiste õpetajate ning hariduse omandajate käest, kui hästi või halvasti nad tunnevad erinevaid ravimtaimi.
Also, different universities around the world have started to research medicinal plants.
Väga olulised olid ravimtaimed ka vanade kreeklaste jaoks, kes pöörasid suurt tähelepanu inimeste ravimisele taimedega.
The work gave an overview of the history of concrete and glass in Estonia and in the world, the quantities of glass waste in Estonia between 2004-2017 and earlier studies and experiments on this topic were introduced.
Töö käigus anti ülevaade betooni ja klaasi ajaloost Eestis ja maailmas, klaasjäätmete hulkadest Eestis aastatel 2004-2017 ning tutvustati varasemaid uurimusi ja katseid antud teema osas.
Stocks of natural aggregates needed for the production of concrete are rapidly diminishing and suitable alternatives are needed.
Betooni valmistamiseks vajalike looduslike täitematerjalide varud vähenevad kiiresti ning vaja on leida neile sobivaid alternatiive.
Since there is a major waste problem in the world, one of the possible substitutes for concrete aggregates could be sorted waste glass.
Kuna maailmas on suur jäätmeprobleem, siis üheks võimalikuks betooni täitematerjali asendajaks võiks olla jäätmete hulgast sorteeritud klaas.
The test results showed that after curing the specimens for 28 days, none of the prepared concrete mixes achieved the average compression strength needed for building bearing structures.
Katsetulemused näitasid, et mitte ükski valmistatud betoonisegudest ei saavutanud peale 28 päevast kivinemist kandekonstruktsioonides kasutamiseks vajaminevat keskmist survetugevust.
The cost-benefit analysis showed, that waste glass in concrete significantly lowers the cost of concrete product and can give the manufacturer an advantage.
Läbi viidud tasuvusanalüüs näitas, et jäätmeklaasi kasutamine betooni valmistamisel langeb toote omahind märkimisväärselt ning võib anda tootjale olulise eelise.
However, when the same concrete mixture was cured for 90 days, the compressive strength of the concrete increased to 31.77 MPa.
Sama betoonisegu kivinemisel 90 päeva tõusis aga betooni survetugevus 31,77 MPa-ni.
In addition, the nature of the alkali-silica reaction and the history of its investigation were described and a cost-benefit analysis was prepared on the use of the waste glass in the concrete mixture.
Lisaks kirjeldati lähemalt räni-leelise reaktsiooni olemust ja selle uurimise ajalugu ning koostati tasuvusanalüüs jäätmeklaasi kasutamise kohta betoonisegus.
The lowest average compression strength, 23.46 MPa, was achieved by concrete mixture in which 20% of the waste glass was added.
Kõige väiksem keskmine survetugevus, 23,46 MPa oli betoonisegul, kuhu lisati 20% jäätmeklaasi.
Total of 56 specimens were prepared and their compressive strength was evaluated with compression test.
Katsekehasid valmistati 56 ning nende survetugevust hinnati purustaval meetodil.
In these mixes, the natural coarse aggregates were replaced by tempered waste glass by 40% and 60% of the coarse aggregate weight and one mix was also made where 20% of the waste glass was added.
Survetugevuse hindamiseks valmistati kolm erinevat betoonisegu, kus karastatud jäätmeklaasiga asendati jämetäitematerjali 40% ja 60% ulatuses jämetäitematerjali massist ning segu, kuhu lisati 20% jäätmeklaasi.
The highest average compression strength, 32.57 MPa, was achieved by concrete mix where 40% of the natural coarse aggregates was replaced by the tempered waste glass.
Kõige kõrgem keskmine survetugevus, 32,57 MPa oli betoonisegul, kus jäätmeklaasiga asendati 40% jämetäitematerjali massist.
The thesis showed that tempered waste glass is a suitable substitute for natural coarse aggregate in concrete.
Töös selgus, et karastatud jäätmeklaas on sobivaks jämetäitematerjali asendajaks betoonis.
The optimum amount of substitution was estimated at 40% of the natural coarse aggregate.
Optimaalseks asendamise koguseks hinnati 40% jämetäitematerjali massist.
The purpose of the work was to use crushed glass as partial replacement for coarse aggregates in concrete and to evaluate the compressive strength of test specimens.
Töö eesmärk oli jämetäitematerjali osaline asendamine purustatud jäätmeklaasiga betoonis ning sellisel viisil valmistatud katsekehade survetugevuse hindamine.
In the Master´s thesis, the use of crushed waste glass as coarse aggregate in concrete and its influence on compression strength was investigated.
Käesolevas magistritöös uuriti purustatud jäätmeklaasi kasutamist betoonis ning selle mõju betooni survetugevusele.
Additionally an alkali-silica reaction is necessary to investigate further and an investigation of the frost resistance is also needed.
Täiendavalt oleks vajalik räni-leelise reaktsiooni võimalikkuse hindamine ning jäätmeklaasiga valmistatud betooni külmakindluse uurimine.
Using recycled crushed glass as coarse aggregate for concrete and its influence on compression strength
Klaasjäätmete kasutamine betooni jämetäitematerjalina ning selle mõju betooni survetugevusele
Labour Inspectorate, in 2012, most in accidents happened in the timber industry (1817 accidents).
Tööinspektsiooni andmetel oli 2012-ndal aastal kõige rohkem töötleva tööstuse tööõnnetusi just puidutööstuses (1817).
Obtaining the data required for the work was difficult, and companies do not want their names published in the work.
Tööks vajalike andmete saamine oli keerukas, ning ettevõtted ei soovi, et nende nimesid töös avaldatakse.
Work fundamental materials are taken from various literature sources and from the Labour website.
Töö alusmaterjalid on võetud erinevatest kirjandusallikatest ja Tööinspektsiooni koduleheküljelt.
The thesis concludes that the safety situation is generally good in the chosen companies, but they definitely need to continue their work and further improvements, to get better results.
Töös on jõutud järeldusele, et üldiselt on tööohutuslik olukord valitud ettevõtetes hea, kuid kindasti on vaja ettevõtetel jätkata senist tööd ja seda veelgi tõhustada, et saada paremaid tulemusi.
Safety at work can never be too good, because of that it is also very relevant to the specific thesis.
Tööohutuslane teadlikkus ei saa olla kunagi liiga suur, sellepärast on ka see konkreetne lõputöö väga asjakohane.
It is also carried out measurements in two companies, exploring their light and noise levels at the workplace.
Ühtlasi on läbi viidud mõõtmised kahes ettevõttes, uurimaks nende ettevõtete valgustust ja müra töökohas.
This thesis analyzes the company safety at work awareness and work examines light and noise levels at work place.
See lõputöö analüüsib ettevõtete tööohutusliku teadlikkust ning töö käigus uuritakse töökoha valguse- ja müra taset.
Execution of the work carried out in four companies in the polls.
Töö teostamiseks on neljas ettevõttes läbi viidud küsitlused.
One questionnaire is for real line workers and the second poll is for the manager (egproduction manager).
Üks küsimustik on mõeldud reaalselt liinil töötavatele töölistele ning teine tööohutuse ja töötajate ohutuse eest vastutavale juhile (nt toomisjuhile).
Thegraduation thesis aims to introduce Tartu County selected enterprises work safety situation.
Lõputöö eesmärk on tutvustada Tartumaal valitud ettevõtetes tööohutusalast olukorda.
The situation of safety in selected companys in Tartumaa
Tööohutusalane olukord Tartumaa valitud puiduettevõtetes
The main analysis used was correlation analysis, and the results were presented graphically.
Peamine analüüsimeetod oli korrelatsioonianalüüs ja tulemused esitati graafiliselt.
A reason for this could be the low heritability of those traits, or a lack of data, as the analysis was based on data from only one farm.
Selle põhjuseks võib olla tunnuste madal päritavus või andmete vähesus, kuna uuringus piirduti ainult ühe farmi andmetega.
The correlation between SSAV and somatic cell linear score was negative, and was strongest in the 1st lactation (r=-0.59).
SSAV-i ja somaatiliste rakkude lineaarse skoori vahel leiti negatiivne korrelatiivne seos, mis avaldus kõige tugevamalt 1. laktatsioonil (r=-0,59).
Statistical analysis was performed using Excel.
Statistiline andmetöötlus teostati programmiga Excel.
The aim of this thesis was to evaluate one of the Estonian high-yield Estonian Holstein herd’s production, calving, female fertility, conformation and longevity traits, and their changes in the years 2010 – 2015 and also to what extent the sires’ breeding values have been expressed in in their daughters.
Töö eesmärk oli hinnata ühe Eesti kõrgetoodangulise holsteini tõugu karja toodangu, poegimise, sigimise, välimiku ja tootliku ea andmeid ja nende muutumist, ning kuivõrd on isade aretusväärtused avaldunud tütardel aastatel 2010-2015.
The associations between female fertility traits and breeding values were not so clearly expressed.
Sigivustunnuste seosed vastavate aretusväärtuste vahel nii selgelt ei väljendunud.
Consequently, the daughters of bulls with higher SSAV value had better udder health traits.
Seega olid kõrgema SSAV-iga isade tütred parema udara tervisega.
Breeding and reproductive analysis of an Estonian Holstein high-yield herd
Kõrgetoodangulise eesti holsteini tõugu karja aretus- ja sigimisalane analüüs
In the first part of the work information is presented about dairy cattle genetic evaluation in Estonia and nearby countries.
Töös antakse ülevaade holsteini tõu geneetilisest hindamisest Eestis ja naaberriikides.
The data about dairy cattle and the bulls used for breeding were collected from Estonian Livestock Performance Recording Ltd. and the Animal Breeder’s Association of Estonia’s databases.
Analüüside läbiviimiseks moodustati Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS ja Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu andmebaaside alusel andmestik karjas olnud lehmade ja aretuses kasutatud pullide kohta.
The bulls with higher SPAV had strong genetic correlations between milk, fat and protein yields after the 3rd lactation (r=0.79).
Selgus, et kõrgema SPAV-iga pullide korrelatiivne seos piima-, rasva- ja valgutoodangu vahel suurenes järgneva laktatsiooniga.
In 2013 Landsat 8 started its mission with the Operational Land Imager (OLI) sensor on board, the spatial resolution of which is 15 x 30 meters.
2013. aastal alustas missiooni Landsat 8, mille pardal oleva sensori OLI lahutusvõime on 15 x 30 meetrit.
Efficiency of remote sensing to assess chlorophyll a concentrations in different Estonian lakes
Kaugseire kasutamise võimekusest klorofüll a kontsentratsioonide hindamisel erinevates Eesti järvedes
In 2014 and 2015 water samples were collected on cloudless satellite flyover days and Chlorophyll a, TSS and CDOM was measured in the laboratory.
2014. ja 2015. aastal koguti pilvevabadel satelliidi ülelennu päevadel veeproovid ning laboris mõõdeti klorofüll a, koguheljum ja värvunud lahustunud orgaaniline aine.
In the research paper the raw data from the Landsat 8 sensor was processed into L2 data in SeaDAS freeware software.
Töös kasutati Landsat 8 OLI sensori L2 andmeid, mis töödeldi vabatarkvara programmis SeaDAS.
The obtained OLI concentration of chlorophyll a matched with the data obtained in situ, despite there having been only a few suitable test days during the 2 years.
Saadud OLI klorofüll a kontsentratsioonid sobisid in situ andmetega, olgugi, et kahe aasta jooksul oli vaid üksikuid sobilikke mõõtmispäevi.
The goal of this thesis is to find out whether it is possible to determine the quality of water in different Estonian lakes using remote sensing.
Töö eesmärgiks on tuvastada, kas kaugseire abil on võimalik Eesti erinevates järvedes veekvaliteeti hinnata.
The in situ results for Lake Peipus in the year 2013 were obtained from Tuuli Soomets.
2013. aasta Peipsi kontaktmõõtmiste tulemused saadi Tuuli Soometsa käest.
The results indicate that the data obtained by remote sensing can successfully be used to supplement conventional monitoring as it provides the opportunity to identify algal bloom that may have gone unnoticed during in situ tests.
Tulemused näitavad, et kaugseire andmed sobivad hästi tavamonitooringut täiendama, andes võimaluse kontaktmõõtmiste käigus märkamata jäänud vetikaõitsenguid tuvastada.
There is no data on Lake Harku and Äntu Sinijärv as they were not identified by the satellite.
Harku järve ja Äntu Sinijärve kohta tulemused puuduvad, kuna satelliit neid ei tuvastanud.
Lake Võrtsjärv and Lake Peipus, the two biggest lakes in Estonia, are the only Estonian lakes that have been studied using remote sensing because the spectral and spatial resolution of previous satellite sensors has been insufficient for examining smaller lakes.
Ülejäänud järvi ei ole varem kaugseire abil uuritud, kuna siseveekogude seireks pole varasemate satelliitide sensorite spektraalne ja ruumiline lahutus olnud piisav.
This software was used to determine the concentration of chlorophyll a which was then compared to the corresponding results obtained in situ.
Antud programmi abil leiti klorofüll a kontsentratsioonid, mida võrreldi kontaktmõõtmiste käigus saadud andmetega.
There was no definite method to analyze the results.
Tulemuste analüüsimiseks puudus kindel meetod.