natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Currently, these are the following gaps in our knowledge: (i) how the yield increase through different agronomic practices affects the potato tuber mineral elements concentrations (which are considered tuber nutrients) (White et al., 2009) and overall crop quality (Wang et al., 2008), (ii) how crop rotations infl uence tuber quality parameters (Mohr et al., 2011), and (iii) how the plant nutrition and crop rotations together affect the occurrence of tuber diseases (VanderZaag, 2010).
Käesoleva doktoritöö raames uuritakse, kuidas erinevad viljelussüsteemid (neli tavaviljeluse süsteemi koos suureneva mineraalse lämmastiku normiga vs kaks mahesüsteemi koos vahekultuuride ja sõnnikuga), mis järgivad sama külvikorda (punane ristik, talinisu, hernes, kartul, oder punase ristiku allakülviga) mõjutavad kartuli kogu ja kaubanduslikke saake, mugulate toiteainete (N, P, K, Ca, Mg), nitraatide (NO3–), tärklise ja kuivaine sisaldust kui ka mugulahaiguste nagu harilik kärn (Streptomyces spp.
Previous research has shown that FS affect tuber quality characteristics such as tuber nutrients (Järvan and Edesi, 2009) as well as starch and dry matter (DM) contents (Roinila et al., 2003).
Uurimistööst ilmnes, et uuritavate aastate keskmisena oli viljelussüsteemidel usutav mõju kartuli saagikusele, mugulate N, NO3–, P ja Mg sisaldustele kui ka mugulahaiguste nagu kuivmädanik, hõbekärn ja harilik kärn (madala nakkustasemega) esinemisele.
disease and by Eve Runno-Paurson who investigated the potato late blight (Phytophthora infestans).
), hõbekärn (Helminthosporium solani), kuivmädanik (Fusarium spp.)
In conventional systems, if there are problems with diseases or pest and with plant malnutrition, synthetic agrochemicals and mineral fertilizers can be provided throughout almost the entire growing season.
Antud töö peamine hüpotees on, et kartuli saagikus ning mugulate toitainete, nitraatide, kuivaine ja tärklise sisaldus kui ka mugulahaiguste esinemine sõltuvad kõik viljelussüsteemist, külvikorrakultuuridest ning kliimatingimustest.
Conventional producers, who grow only crops, largely depend on mineral fertilizers and different synthetic agrochemicals.
Seega viljelussüsteemide toitainetega varustatus kui ka nende allikas võivad suuresti mõjutada mõningaid mugulate kvaliteedinäitajaid.
Addressing all the aforementioned factors should ensure high potato yields of good quality.
esinemist, mida määratletakse ka kui mugulate kvaliteedinäitajaid.
But Edwards-Jones and Howells (2001) claimed that neither conventional nor organic farming systems (FS) are sustainable because both of them require inputs from non-renewable resources and, one way or another, they both impact on the environment.
Mugulate K, Ca, tärklise ja kuivaine sisaldused kui ka märgmädaniku esinemine vastupidiselt ei olnud mõjutatud erinevatest viljelussüsteemidest ning nende toitainetega varustatusest, kui välistatakse kasvuaasta ilmastikutingimuste mõju.
The appropriate N demand can vary among many factors such as climatic conditions during the growth period, crop management practices the previous crops cultivated.
See, kuidas konkreetne süsteem mõjutab mugulate kvaliteediomadusi, on otseselt mõjutatud ka kasvuperioodi keskkonnatingimustest.
Thus, the overall aim of this thesis is to 12 investigate how different organic and conventional management practices under the same crop rotation infl uence tuber quality characteristics as well as yield.
Tulenevalt töö hüpoteesist oli uurimustöö eesmärkideks täpsemalt (i) hinnata viljelussüsteemi mõju kartuli saagierinevustele, (ii) uurida, kuidas erinevad viljelussüsteemid mõjutavad mugulate makrotoitainete kontsentratsiooni kui ka kuivaine ja tärklisesisaldust (iii) ning mugulahaiguste esinemist.
Interpretations, expectations and understandings does not coinside to reality.
Selgus, et inimeste tõlgendused, ootused ja arusaamad ei ühti reaalsusega.
Used methodology is therefore combination of qualitative and quantitative methods.
Kasutatud metoodika on segu kvalitatiivsest ning kvantitatiivsest meetodist.
Ultimately, four films from each period were chosen.
Lõppkokkuvõttes osutus valituks neli populaarseimat filmi kummastki perioodist.
The films that support most the notion of Estonian landscape are from the period 1969-1983 („Kevade", „Viimne reliikvia", „Siin me oleme", „Nipernaadi").
Enim maastikukuvandit kandvateks filmideks on 1969-1983 toodetud filmid („Kevade", „Viimne reliikvia", „Siin me oleme", „Nipernaadi").
Sample of film was obtained from various popularity tabels divided into two periods: 1941-1990 and 1991- 2011.
Antud valim saadi erinevate pingetabelite põhjal jaotatuna kahte perioodi: 1941-1990 ning 1991-2011.
The projection of Estonian landscape in the most popular movies
Eesti maastiku kuvand Eesti populaarseimates filmides
Overall objective is to study Estonian landscape representation in Soviet times (1941-1990) ja Estonian Republic (1991-2011) through visual medium, which are the most popular Estonian films.
Autori eesmärgiks on uurida maastikukuvandit Nõukogude ajal (1941-1990) ja Eesti Vabariigi ajal (1991-2011) läbi visuaalse vahendi, milleks on Eesti populaarseimad filmid.
According to the author the visual culture theme researching the Estonian landscape architecture is unique.
Autori andmetel on visuaalse kultuuri teema maastike uurimisel Eesti maastikuarhitektuuris unikaalne.
Landscape in films has quite big role, in contrast to what have been claimed before.
Maastikul on filmides küllaltki suur roll, vastupidiselt teadaolevatele faktidele.
Method is to introduce filmic field, briging together the ideas of film world and landscape architecture.
Metoodika seisneb filmimaailma tutvustamises ning filmimaailma ning maastikuarhitektuuriiliste ideede ühendamises.
Methodology consist in several steps, the two main steps are watching the films and the other one consist in questionnaires.
Metoodika seisneb erinevate etappide läbimises, see jaotub kaheks peamiseks etapiks, milleks on autoripoolne filmide analüüs ning teiseks ankeetküsituste põhjal saadud informatsioon.
Although films maybe manipulative fenomen, the way landscapes are presented, shows us special values given to landscapes, they are not mere representations.
Kuigi film on manipuleeriv fenomen, näitab maastiku kujutamise viis talle antud tähendusi, maastik pole ainult representatsioon.
Film has the power to manipulate with the time and space, because we have confidence on what we see.
Filmil on võime manipuleerida aja ja ruumiga.
Because landscape has considerable role as a character and films provoke certain memory images, the film type called „landscape" can be mentioned.
Maastikul on arvestav roll karakterina ning filmid kutsuvad esile kindlaid mälupilte maastikest, seega on siiski võimalik rääkida filmiliigist nimega maastik Nõukogude perioodi ja kaasaegsete filmide võrdlusel on näha maastiku kujutamises lahknevusi.
In Soviet time we can see dominating the rural landscapes and representation of South-Estonian landscapes.
Nõukogude perioodil oli ülekaalus maalise keskkonna ja Lõuna-Eestile omaste maastike kujutamine, kaasaegsete filmide puhul aga ülekaalus linnalise keskkonna esitamine.
Landscape architecture and film meet in film landscapes.
Filmikunst ning maastikuarhitektuur kohtuvad filmides ning võib väita, et tegemist on manipuleerivate valdkondadega.
It is not just background, it shows landscape in certain way, estimating it. Landscape in films reveal as touristic representation, mostly the landscape elements and places are remembered.
Filmid toovad maastikke esile turistlikke kuvanditena, inimesed mäletavad maastikuelemente ja kohti.
The importance of this field expresses beside of lack of researchig, on the fact, that landscapes express certain values.
Ta ei ole ainult taustsüsteem, vaid näitab maastikku kindlal viisil, väärtustades seda.
Ergonomical working environment in manufacturing department of company Rauduks
Ergonoomiline töökeskkond ettevõttes Rauduks
Measuring method was used in order to bring the results in line with the law and standards.
Teised mõõdetud parameetrid vastasid normidele.
For diagnosing ergonomic working environment, the author used three research methods: questionnaire, measuring and data processing and risk analyze.
Bakalaureusetööks kasutati ankeetmeetodit, mõõtmis- ja andmetöötlusmeetodit ning riskianalüüsmeetodit.
Risk analysis has described the situation of work environment in company Rauduks, which based on the risk analysis and has been projected safe workplace for welder.
Ankeetmeetodiga anti ülevaade töötajate hinnangust töökeskkonnale.
The aim of the bachelor work is to improve the company’s Rauduks manufacturing plant environment, because ergonomical working conditions in company Rauduks haven`t been researched before.
Töökeskkonna õhutemperatuuris tõstmiseks oleks soovituslik kütta tootmishoonet järjepidevalt või hoida õhksoojuspumpasid optimaalsel temperatuuril, et ruumid ei jahtuks maha öösiti.
The purpose of Ergonomics is to study and create ergonomical production and technology.
Kõige suuremat tähelepanu tuleks pöörata valgustusele ja õhutemperatuurile.
The study is based on 9 in-depth interviews carried out among 21-29- year-olds.
Uuring on läbi viidud üheksa süvaintervjuu põhjal Tartus elavate 21-29- aastaste noorte hulgas.
The study combines the approaches of landscape architecture and sociological theory of social practices.
Töö ühendab maastikuarhitektuuri lähenemise ja sotsioloogilise teooria sotsiaalsetest praktikatest.
Urban gardening as a social practice: case of Tartu youth
Linnaaiandus kui sotsiaalne praktika: Tartu noorte näitel
The study contributes to better understanding and keeping up the nearly extinct sustainable social practices.
Uuring panustab hääbuvate jätkusuutlike praktikate mõistmisesse ja alal hoidmisesse.
The study forms a foundation for conducting a quantitative survey study to understand the urban gardening practices in different societal groups, cities and countries.
Töö annab aluse kvantitatiivse küsitlusuuringu koostamiseks, et mõista linnaaianduse praktikaid erinevates sotsiaalsetes gruppides, teistes linnades ja maades.
In urbanised societies, people are estranged from the process of acquiring food and the knowledge on how food is grown and gets onto our dinner table is becoming rare.
Linnastunud ühiskonnas on inimesed kaugenenud toiduhankimisel loodusest ja hääbumas on teadmised, kuidas jõuab toit lauale ja kuidas seda ise kasvatada.
The study indicates the significance of granting rental spaces for gardening through urban planning, creating opportunities to purchase affordable amenities, developing and keeping up the skills of gardening in collaboration with experienced practitioners, and promoting a positive societal image of urban gardening by presenting success stories in social media.
Töö näitab vajadust tagada linnaplaneerimisel maa-alad, sealhulgas rendipinnad aiandusega tegelemiseks, luua võimalusi soetada soodsalt tarvikuid, arendada ja alal hoida noorte aiandusoskuseid koostöös kogenumate praktiseerijatega, ja kujundada aiandust soosivat ühiskondlikku kuvandit, kasutades näiteks sotsiaalmeedia kanaleid.
Analysis results bring out innovatively that young individuals consider novel gourmand experiences, opportunities to take care of the plants and appreciate their development as well as to create self-image by presenting the outcomes of their work in social media or to guests, as important services offered by urban gardening.
Tulemusi analüüsides selgus uudsena, et noored peavad linnaaianduse hüvedeks uusi maitse-elamusi, võimalust taimede eest hoolitseda, tunda rõõmu nende arengust ja kujundada enesekuvandit esitledes oma töö vilju sotsiaalmeedias või külalistele.
The study shows that the busy time schedules, the lack of space, and in some cases, the negative attitudes of co-habitants are important impediments of urban gardening initiatives.
Uuring tõdeb, et linnaaiandusega tegelemise suurimaks takistuseks on noortel ajapuudus ja ruumikitsikus, mõnel juhul ka kaaselanike negatiivne suhtumine aiandusettevõtmistesse.
The interviewed youth value the possibilities to keep up the traditions and skills of growing food and to be able to give these skills over to their children.
Selgus, et noored hindavad võimalust alal hoida traditsioone, oskust ise toitu kasvatada ja seda edaspidi ka oma lastele õpetada.
Interviewees gave their accounts on urban gardening, their material possibilities, skills and societal attitudes related to gardening.
Intervjuudes said vastajad kirjeldada, mida tähendab neile linnaaiandus, millised on nende võimalused, oskused ja ühiskondlikud hoiakud seoses toidukasvatamisega.
At the same time, communities working on promoting the value of food and possibilities to grow it in the urban context have become more active.
Samas on tekkinud aktiivsed kogukonnad, kes innustavad inimesi väärtustama toitu ja seda ise linna tingimustes kasvatama.
The aim of the Master’s thesis is to study the possibilities, the related meanings and services gained from urban gardening by an example of youth in Tartu, to clarify the ways in which urban gardening could be enlivened.
Magistritöö eesmärgiks on uurida Tartu linna noorte toidukasvatamise võimalusi ja tähendusi (saadavaid hüvesid), et selgitada viise toidukasvatamise elavdamiseks.
Young people’s attitudes to urban gardening is an understudied field of research.
Noorte meelestatust linnas toidu kasvatamise osas ei ole varem uuritud.
Landfill mining is an expensive and dangerous process, that may become hazardous to environment and human health.
Prügikaevandamine on kulukas ja mitmeti ohtlik protsess, millega võib kaasneda keskkonna- ja terviseriske.
55 800 m3 of waste was excavated and screened during the mining, resulting in 16 000 m3 of cover material.
Tööde käigus kaevati ja sõeluti läbi 55 800 m3 jäätmeid ning saadi 16 000 m3 kattekihi koostises kasutatavat materjali.
Thorough research and excavation monitoring is necessary.
Põhjalik eeltöö ning kaevandamisaegne seire on vajalik.
The goals were to monitor and document excavations and covering the landfill, observe mining capacities, describe the process of mining, estimate the weather impact on excavations, compare pollutants measured on field before and during mining, also water contaminants admeasured in a laboratory.
Eesmärkideks oli jälgida ning dokumenteerida kaevandamis-katmistööde käiku ning kaevemahtusid, kirjeldada kaevandamisprotsessi, hinnata ilmastiku mõju kaevetöödele, võrrelda kaevandamiseelsete tulemustega välitööde käigus mõõdetud ning laboris määratud reoainete sisaldust vees.
The results do not apply to other similar works, because landfills are different due to their location and waste.
Tulemused ei laiene teistele sarnastele töödele, sest prügilad on asukoha ning neis sisalduvate jäätmete omaduste poolest erinevad.
Landfill mining and its impact on ground- and surface water
Prügikaevandamine ja selle mõju põhja- ja pinnaveele
Old landfills do not generally have a bottom lining and the amount of leachate may grow during mining.
Vanadel prügilatel reeglina puudub vettpidav põhjavooder ning kaevandamise käigus võib suureneda nõrgvee hulk.
The landfill was reshaped, covered with a bioactive layer and planted.
Prügila kujundati ümber, kaeti bioaktiivse kattekihiga ning haljastati.
The cause of this work was to find out if water pollution occurs in full-scale landfill mining.
Käesoleva töö raames uuriti, kas täismahus prügikaevandamisega kaasneb veereostust.
While mining, a landfill is opened and waste is moved around, so the balance evolved within a landfill gets disturbed.
Kaevandamise käigus avatakse jäätmelade ning liigutatakse jäätmeid, rikkudes lademes seni välja kujunenud tasakaalu.
Fitness trails were created on and around the landfill.
Prügila peale ja ümbrusesse rajati tervisespordirajad.
Water monitoring was carried out from 24.05.2012 to 29.04.2012.
Veeseiret tehti ajavahemikus 24.05.2012. a kuni 29.04.2014. a. Leiti, et antud juhul prügikaevandamine põhja- ega pinnavee kvaliteeti ei halvendanud.
Landfill mining grants many of those reusable materials, including cover material, site redesigning or getting another use for the land beneath it.
Prügikaevandamine võimaldab saada taaskasutatavaid materjale, sh kattematerjali, kujundada prügilade ümber või anda vanale prügilale või selle all olevale maale muu rakendus.
The cover material on Kudjape landfill was screened on the site.
Kudjape prügila katmistööde käigus sõeluti kattekiht välja samast prügilast.
The European eel is a critically endangered fish species with a complex life cycle.
Euroopa angerjas on keerulise elutsükkliga kriitiliselt ohustatud kalaliik.
Thus, our second hypothesis is that Lake Saadjärv, with an average macroinvertebrate biomass of 2.5 g/m2 would have more broad-headed eels than Lake Võrtsjärv, which has a higher macroinvertebrate biomass of 6.6 g/m2 .
Seetõttu seadsime teiseks hüpoteesiks, et Saadjärves, kus bentose hulk on 2.5 g/m2 , on suhteliselt rohkem laiapealisi (röövtoidulisi) angerjaid kui Võrtsjärves, kus bentose hulk on 6.6 g/m2 .
In this thesis we caught and measured the head width of eels from the Estonian lakes of Saadjärv and Võrtsjärv.
Antud magistritöös me mõõtsime ja võrdlesime angerja pea morfoloogiat Võrtsjärves ja Saadjärves.
Lake ecosystems and the subsequent difference in food availability could play a role in the formation of either head morph.
Mõlema järve ökosüsteemi iseärasused ja sellest tulenev erinevus põhjaloomastiku biomassis ja liigilises koosseisus võib samuti mängida rolli dimorfismi ehk kahekujulisuse esinemises.
We combined gut content analyses and stable isotopes of δ 15N and δ 13C to determine and compare trophic niches of eel populations.
Meie kasutasime oma uuringuks maosisu uuringut ja stabiilsete isotoopide δ 15N ja δ 13C analüüsi.
In line with our expectations stable isotope analyses indicated that the eel population in Võrtsjärv rely mostly on Chironomus plumosus and marginally on other benthic macroinvertebrates.
Stabiilsete isotoopide analüüs näitas, et Võrtsjärve angerja peamiseks toiduallikaks on Chironomus plumosuse vastsed ja vähemal määral ka muud suurselgrootud.
The Role of trophic niche in eel head shape dimorphism
Angerja pea dimorfism sõltuvalt toiduobjektist
This was confirmed with stable isotope analyses- broad-headed eels were significantly more enriched in δ 15N and therefore had a higher trophic position than narrow-headed eels.
Lisaks maosisu uuringule olid Saadjärve laiapealised angerjad võrreldes kitsapealistega oluliselt rohkem δ 15N isotoobist rikastunud, mis viitab nende kõrgemale positstioonile ökoloogilises püramiidis.
The occurance of broad-headed eels was indeed higher in Saadjärv (31%) than in Võrtsjärv (2.3%) indicating that food availability plays a crucial role in eel head morphology
Saadjärve angerjate seas leidus rohkem laiapealisi angerjaid (31%) kui Võrtsjärves (2.5%).
In Lake Võrtsjärv nearly all eels (95%) displayed a narrow head shape, suggesting a diet based mainly on macroinvertebrates, particularly chironomids.
Võrtsjärve angerja populatsioon oli valdavalt kitsapealine (95%) ja teooria kohaselt peaksid nad toituma bentosest.
Gut content analyses results confirm that eels in Saadjärv are affected by head shape in their feeding habits, with narrow-headed eels consuming proportionally more macroinvertebrates and broad-headed eels consuming more fish.
Tulemused näitavad, et Saadjärve kitsapealised angerjad toituvad peamiselt bentosest ja laiapealised angerjad kalast.
Water blooms in Lake Peipsi and the factors affecting it
Veeõitsengud Peipsi järves ja seda põhjustavad tegurid
Lake Peipsi is the largest transborder lake in Europe, and it has immense natural, economical, and recreational value for Estonia.
Peipsi järv on suurim piirijärv Euroopas ja Eesti jaoks nii looduslikult, majanduslikult kui ka meelelahutuslikult väärtuslik.
In Lake Peipsi, water blooms have been observed within more than a hundred years.
Veeõitsenguid Peipsis on täheldatud juba rohkem kui saja aasta jooksul.
Eutrophication of the lake accelerated in the middle of the last century, in particular in 1970−1980s when the load of mineral fertilizers into the lake was the greatest.
Järve eutrofeerumine kiirenes möödunud sajandi keskel, eriti 1970- 1980ndatel aastatel seoses intensiivsema mineraalväetiste kasutusega.
The aim of the present thesis was to study the occurrences of harmful cyanobacterial water-blooms in the lake during last 50 years and compare them with concurrent weather phenomena.
Käesoleva töö eesmärk oli käsitleda kahjuliku sinivetika põhjustatud veeõitsenguid 50 aasta jooksul ja võrrelda neid samaaegsete ilmastikunähtustega.
A decrease in nutrient loading in the early 1990s was brought about by the collapse of the Soviet agriculture, but the nutrient content in the lake, however, did not decrease.
Seoses nõukogudeaegse põllumajanduse kokkuvarisemisega 1990ndatel vähenes järsult väetiste kasutamine, kuid toitesoolade sisalduses märgatavat langust ei ilmnenud.
The increase of concentrations of phosphorus and nitrogen in water during the last decades was particularly noticed in lower southern parts of Lake Peipsi – Lake Lämmijärv and Lake Pihkva −, on a smaller scale in Lake Peipsi s.s.
Fütoplanktoni arenguks vajalike toitesoolade – fosfori ja lämmastiku − sisalduse tõus viimastel aastakümnetel on eriti ilmne Peipsi madalamates lõunapoolsetes osades - Lämmijärves ja Pihkva järves - vähem Peipsi Suurjärves.
In the database of 1962−2012, a negative correlation was found between winter NAO index and water level, as well as water temperature in July, but this was not the case for the short database of 1997−2012.
1962-2012 andmestikus ilmnes negatiivne seos talvise NAO indeksi ja juulikuu veetemperatuuri vahel ning samuti NAO ja juulikuu veetaseme vahel.
The shallower southern parts of Lake Peipsi, Lake Lämmijärv and Lake Pihkva, have always been more eutrophic (nutrient rich) than the northern part, Lake Peipsi s.s. (sensu stricto).
Peipsi lõunaosad, Lämmijärv ja Pihkva järv, on alati olnud toitesoolade poolest rikkamad kui põhjapoolne Suurjärv.
In the earlier analyses of Peipsi database, it had become clear that nitrogen-phosphorus ratios below 30 provoke the domination of cyanobacteria.
Peipsi andmebaasi varasemal analüüsil on ilmnenud, et sinivetikad domineerivad fütoplanktoni biomassis siis, kui lämmastiku-fosfori suhe on alla 30, mis ongi suvel järves valdav.
The data on the dynamics of summer phytoplankton and cyanobacterial (blue-green algae) biomass was collated in respect to Solar activity (Wolf Number), North Atlantic Oscillation (NAO index), and water level and temperature in summer.
Mõlemas andmebaasis analüüsiti vetikate hulga seost Päikese aktiivsuse (Wolfi arvu) tsüklitega, Põhja-Atlandi ostsillatsiooni (NAO) talvise indeksiga, juulikuu veetasemega ja keskmise veetemperatuuriga.
Therefore, it is possible that weather phenomena are more important than the other above mentioned factors in forming of the water-bloom.
Seega on olemas alalised tingimused sinivetikate domineerimiseks ja veeõitsengu kujunemisel on olulisemad ilmastikutegurid.
In 1997−2012, phytoplankton as well as cyanobacterial biomass revealed quite a strong positive correlations with total phosphorus and somewhat weaker ones with total nitrogen content in the lake water.
Peipsi andmebaasi uurimisel selgusid keskmised positiivsed korrelatsioonid vee üldfosfori sisaldusega ja veidi nõrgemad üldlämmastiku sisaldusega, mis ilmselt samuti peegeldavad fosfori suuremat osatähtsust fütoplanktoni arengus.
In addition, the database for 1997−2012 was used to analyse the relation of phytoplankton with nutrient (phosphorus and nitrogen) content in the lake.
Lühemas andmebaasis kõrvutati fütoplanktoni ja sinivetikate biomassi lisaks vee biogeenide (lämmastiku ja fosfori) sisaldusega samal kuupäeval.
It is obvious that warm weather together with low water level will raise the intensity of cyanobacterial blooms.
Tundub, et kord mõjutab fütoplanktonit rohkem veetase, kord temperatuur, aga kindel on, et madala veetaseme ja kõrge temperatuuri koosmõju toob kaasa tugeva veeõitsengu.