natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although transplants production could be considered as a perspective rural business, there is a deficit in Estonian forest planting material market that leads to the need of transplants import.
Ehkki metsataimekasvatust võiks pidada perspektiivseks maaettevõtluse valdkonnaks, valitseb Eesti metsataimeturul defitsiit ning kohaliku turu nõudluse täitmiseks tuleb istutusmaterjali importida.
In the theoretical part of the thesis the choice of forest plant nurseries´competitiveness indicators are given.
Magistritöö teoreetilises osas tuuakse välja valik metsataimekasvatuse sektori konkurentsivõime indikaatoritest.
At the same time it was outlined that the planting material and seeds from Estonia fit into the climate of Finland.
Samas tuuakse välja Eestist pärit kultiveerimismaterjali sobivus Soome kliimasse.
METLA researchers came to the similar conclusion also in Finland in their report, where it was advised not to use planting material further than two degrees latitude from the south.
Sarnastele tulemustele jõuti ka Soomes METLA poolt 2014. aastal koostatud aruandes, kus antakse soovitus, et metsauuendamisel ei kasutataks taimi, mis on pärit rohkem kui kaks laiuskraadi lõuna poolt.
The Problems and Development Perspectives of Estonian Forest Nurseries´ Sector
Eesti metsataimekasvatuse kui maamajandusliku tootmisharu probleemid ja arenguperspektiivid
Most of the imported transplants come from Lithuania.
Valdavalt imporditakse taimi Leedu Vabariigist.
In 2014 by researchers of Estonian University of Life Sciences, was noted that stem damages where discovered on trees which country of origin was Lithuania.
Eesti Maaülikooli teadlaste poolt 2014. aastal avaldatud aruandes märgitakse, et Leedust pärit metsa kultiveerimismaterjaliga uuendatud katsealadel esines tüvekahjustusi ning soovitatakse metsakultiveerimismaterjali sisse toomine Leedust keelustada.
In addition a new concept developed by the US scientists -target seedling- is introduced.
Lisaks tutvustatakse Ameerika Ühendriikides välja töötatud kontseptsiooni target seedling, millesse suhtumist metsamajandajate hulgas uuritakse ka töö empiirilises osas.
In the empirical part of the thesis the indicators are used to analyze Estonian forest plant nurseries´competitiveness.
Empiirilises osas analüüsitakse antud indikaatorite abil metsataimekasvatuse olukorda Eestis.
In the theoretical part of the master thesis the advantages and disadvantages of different methods of forest plants production is analyzed.
Samuti tuuakse töö teoreetilises osas välja metsataimekasvatuses kasutatavad erinevad meetodid ning võrreldakse nende eeliseid ja puuduseid.
An overview of developments in forest plant nurseries´ sector as well as current situation in Estonian forest plants´market is given.
Antakse ülevaade metsataimekasvatuse arengust, olukorrast Eesti metsataimeturul, tuuakse välja olulisemad probleemid ja võimalikud arenguperspektiivid, võttes arvesse ka Eestis ja Soomes läbi viidud metsakultiveerimismaterjali sobilikkuse analüüside tulemused.
Tree growth and the factors affecting it in young hybrid aspen plantations
Puude kasv ja seda mõjutavad tegurid noortes hübriidhaavaistandikes
The study covers four methods for calculating the water-carrying capacity.
Töös on käsitletud läbilaskevõime määramiseks nelja erinevat arvutusmeetodi.
This result has been used to assess the water-carrying capacity of the Sillaoru hydroelectricity plant and an additional overflow structure has been designed.
Saadud tulemusega on kontrollitud Sillaoru hüdroelektrijaama paisu läbilaskevõimet ja projekteeritud täiendav liigveelask.
Determination of the water-carrying capacity of an overflow structure on the example of the Sillaoru water power development
Liigveelaskme läbilaskevõime määramine Sillaoru hüdrosõlme näitel
In this arrangement, wooden trusses split the overflow structure into a number of small pathways.
Sellise konstruktsiooni puhul jagavad varjapostid liigveelaskme ava mitmeks kitsaks avaks.
This methodology uses the primary overflow equation where the effect of trusses has been accounted through the application of the restriction factor =0,95.
Katsetulemuste võrdlemisel arvutustulemustega ilmnes, et sobivaim on kasutada arvutusmeetodit 3, kus läbilaskevõime arvutatakse ülevoolu põhivalemiga ja postide mõju võetakse arvesse konstantse vähendusteguriga =0,95.
No existing guidelines were found for the calculation of water flow in such structures in the literature reviewed.
Kirjanduses ei ole antud täpseid juhiseid sellise konstruktsiooniga veelaskmete arvutamiseks.
The purpose of the study is to determine an optimal method for calculating the water-carrying capacity of an overflow structure though the analysis the overflow model, based on experimental measurements, and comparisons against different analytical methologies.
Töö eesmärk on liigveelaskme mudeliga sooritatud mõõtmiste tulemuste võrdlemisel erinevate arvutusmeetoditega leida sobivaim viis varjapostidega kitsendatud liigveelaskme läbilaskevõime määramiseks.
Such dams use supported wooden trusses to control the water level and flow.
Eestis on levinud väikesemõõtmelised paisud, kus liigvee läbilaskmiseks ja veetaseme reguleerimiseks kasutatakse valdavalt varjapostidele toetuvaid puitvarjasid.
The biochemical basis for the so-called induced resistance may be the process of detoxification occurring in a beetle’s body during which the cytochrome P450monooxygenases diffuses into haemolymph and, as a result, makes beetles less vulnerable to following exposure to this insecticide.
Selle nn. indutseeritud resistentsuse biokeemiliseks aluseks on tõenäoliselt mardika kehas toimuvad protsessid ja tsütokroom P450 mono-oksügenaaside paiskumine hemolümfi, mis muudab mardikad järgnevatele kokkupuudetele selle insektitsiidiga vähem haavatavaks.
In addition, it would be important to know if beetles can recover from the sublethal doses of Fastac (not onlyexternally) and live a full life.
Edasised uurimistööd võiksid selgitada, kas mardikas suudab taastuda Fastac’i subletaalsetest doosidest, mitte ainult väliselt ning elada täisväärtuslikku elu.
Secondly, the thesis aimed at determining the effect of repeated exposure to a sublethal dose of pyrethroid Fastac 50 EC on the locomotor activity of beetles (4 treatments in a 24-hour interval).
Käesoleva töö eesmärkideks oli selgitada püretroidi Fastac 50 EC subletaalse doosiga korduvtöötlemise mõju süsi-ketasjooksiku lokomotoorsele aktiivsusele (4 mõjutamist 24- tunnise intervalliga).
Sublethal effect of repeated pyrethroid exposure on the locomotor activity in the carabid beetle Platynus assimilis
Püretroidi subletaalse doosiga korduvtöötlemise mõju süsi-ketasjooksiku lokomotoorsele aktiivsusele
The first aim of the experimental section of the thesis was to measure (in comparison tocontrol beetles) the changes in the locomotor activity parameters of the carabid beetle Platynus assimilis who had previously been exposed to a sublethal dose (0,1 mg L-1alpha-cyp.)
Laborkatsed näitasid, et insektitsiid Fastac subletaalse doosiga (toimeaine alfa-tsüpermetriin 1 mg L-1) eeltöödeldud jooksiklaste lokomotoorne aktiivsus vähenes päevadega.
It is known that pesticides have an impact on insects’ fertility and they cause deformations in their sexual organs as a result of which some individuals may not be able to mate.
Subletaalne toime tähendab seda, et putukas jääb peale pestitsiidiga kontaktis olemist ellu, kuid tal võivad tekkida tänu sellele kõrvalnähud (nt. paralüüs).
It can be thus concluded that in case of a 24-hour interval of exposure, the normal locomotor activity of beetles may recover even after the fourth exposure.
Seega, neljandal katsepäeval neljas püretroidiga mõjutamine mardikate lokomotoorset aktiivsust enam ei mõjutanud.
This is especially clearly seen in case of bee colonies that have previously been exposed to plant protection products.
Põllumajanduslikus tootmises on oluline säilitada bioloogilist mitmekesisust ning seda saavutatakse taimekaitsevahendite minimeeritud kasutamisega.
The theoretical section of the thesis argued that different doses of plant protection products can have a lethal or sublethal effect on insects.
Kirjanduses on leitud, et nendeks häireteks võivad olla näiteks: munemis- ja paaritumishäired-, ka toiduotsingud võivad olla häiritud jms. Indutseeritud resistentsus ehk omandatud resistentsus, võib tekkida putukatel, kes on pidevalt pestitsiidi subletaalsete doosidega kontaktis.
In addition, every preceding exposure to a subtlethal dose of pyrethroid increases beetles’ resistance to Fastac (induced resistance); therefore, following exposure to the same dose provoked a weaker reaction.
Antud magistritöös kirjeldatakse taimekaitsevahendi Fastac 50 EC subletaalset toimet jooksiklaste käitumisele, samuti selgitatakse lühidalt indutseeritud resistentsusest.
Long-term forest dynamics: permanent plot data for modelling
Metsade pikaajaline dünaamika: püsikatsealade andmestik modelleerimiseks
Parents must be healthy and viable.
Lähtevanemad peavad olema terved ja elujõulised.
It is best to use fresh pollen grains.
Parim on kasutada värskeid tolmuteri.
The wether has an important role to play in flower opening, in adverse conditions, the flower will opening 3 hours later.
Õie avanemisel on oluline roll ilmal, mis ebasoodsate tingimuste korral võib õite avanemist kuni 3 tundi edasi lükata.
Right parents must be provided for development of germinable seeds.
Idanemisvõimeliste seemnete arenguks on vajalik tagada õiged lähtevanemad.
Hypotheses was that daylilies pollination success depends on the source of parents, but unfortunately it is not known which factors specifically affecting the pollination of germinable seed production.
Töö hüpoteesiks oli, et päevaliiliate tolmeldamise edukus sõltub lähtevanematest, kuid kahjuks pole teada, millised tegurid täpsemalt mõjutavad tolmeldamisel idanemisvõimeliste seemnete saamist.
Pollination of daylily is affected both the color of flower and the time of their flowering.
Päevaliilia tolmeldamist mõjutab nii õie värvus kui ka nende lahtiolemise aeg.
The best results are achieved between pollination of diploid daylilies, the seed production of triploid daylily is not significant.
Parimaid tulemusi annab diploidsete päevaliiliate omavaheline tolmeldamine, produktiivseid seemneid saab pea olematult triploidsete päevaliiliate tolmeldamisel.
In Estonia there should be use daylilies which are wether resistant and have a long flowering time.
Eestis tuleks tolmeldamiseks valida ilmastikukindlad ja pika õitseajaga aed-päevaliiliad.
Bachelor’s aim was to find out what factors influence the pollination of daylily and development of germinable seeds.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli selgitada, millised tegurid mõjutavad päevaliilia tolmeldamist ja idanemisvõimeliste seemnete arengut.
In Nordic countries daylilies pollination is affected by weather.
Sealjuures mõjutab Põhjamaades tolmeldamist ka ilmastik.
The time of flowering is more important for moths.
Surulastele on värvist olulisem õie lahtioleku aeg.
Factors influenced daylily pollination
Aed-päevaliilia tolmeldamine ja seda mõjutavad tegurid
In 2012 the 1000 kernel weight was the highest in the compost variants possibly due to the fact that the nitrogen is released from the compost quite slowly and plants were provided with nitrogen throughout the growing season.
2012. aastal oli 1000 tera mass kõige kõrgem Jõelähtme komposti kasutamisel, mis võis olla tingitud asjaolust, et kompostist vabaneb lämmastik küllaltki aeglaselt ning taimed olid varustatud lämmastikuga kogu kasvuperioodi vältel.
The effect of nitrogen fertilizer on barley yield and yield components
Lämmastikväetise mõju odra saagikusele ja saagistruktuuri elementidele
The two-factor dispersion analysis (ANOVA) showed that the variant of fertilizer and year had statistically significant affect on the yield of barley, productive ears per m2 , kernels per ear and 1000 kernel weight.
Kahefaktoriline dispersioonanalüüs näitas, et väetusvariant ning aasta omasid olulist mõju nii odra saagikusele, produktiivvõrsete arvule m2 -l, terade arvule peas kui ka odra 1000 tera massile.
The number of productive tillers per m2 was highest in variants where the biggest nitrogen rates were used.
Suurim oli produktiivvõrsete arv m2 -l kõige kõrgemate lämmastiku normide puhul.
The data was collected in 2012 and 2013 from the long-term IOSDV (Internationalen organischen Stickstoff-Dauerdüngungsversuche) experiment field of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences.The studied factors consisted of different treatments and different rates of fertilizers which were 1) mineral nitrogen fertilizer with norms 0; 80 and 160 kg N/ha, 2) mineral nitrogen fertilizer + 2. year aftereffect of manure and 3) alternative fertilizer as the compost from Jõelähtme landfill with norms 10; 13; 17 t/ha in 2012 and 16; 22; 28 t/ha in 2013.
Oder 'Anni' saagi ja selle struktuuri elementide analüüs sõltuvalt lämmastikväetamisest IOSDV katses andis järgmised tulemused: o Mõlemal katseaastal, nii 2012. kui ka 2013. aastal andsid kõige kõrgema odra saagikuse variandid N80+sõnniku 2. aasta järelmõju ning N160+sõnniku 2. aasta järelmõju.
At the same time in 2013 the number of kernels per ear and the 1000 kernel weight had the greatest infulence on the yield of barley.
Samas 2013. aastal omasid kõige suuremat mõju odra saagikusele peavõrsete terade arv peas ning peavõrsete 1000 tera mass. o Saagistruktuuri elementide omavaheliste seoste analüüsimisel selgus, et peavõrsete arvu suurenemisel peavõrsete 1000 tera mass vähenes ning samal ajal vähenes ka peavõrsete terade arv peas.
The yield of barley was significantly greater than in other variants in variants of N80+2.year aftereffect of manure and in N160+2.year aftereffect of manure.
Katsevariantidest oli 2012. aastal kõige rohkem produktiivseid kõrvalvõrseid variandi N160+sõnniku 2. aasta järelmõju ning 2013. aastal oli aga vastav näitaja suurim ilma orgaanilise väetiseta variandis N160.
This component was highest in the variants where smaller rates of nitrogen were used but in variants where the highest amounts of nitrogen were used the number of kernels per ear decreased a bit.
Kõige kõrgemate lämmastiku normide puhul terade arv peas enamasti vähenes natuke.
Nitrogen fertilizers had also positive effect on the number of productive tillers per m2 .
o Produktiivvõrsete arv m2 -l suurenes lämmastiku normi suurenedes.
In 2012 the yield of barley was mostly affected by the number of productive tillers and the number of kernels per ear.
o Saagistruktuuri elementide mõju saagikusele analüüsimisel selgus, et 2012. aastal mõjutas odra saagikust kõige rohkem kõrvalvõrsete arv m2 -l ning kõrvalvõrsete terade arv peas.
More precisely on 1000 kernel weight, productive tillers per m2 and kernels per ear.
o Odra 1000 tera mass suurenes kahe aasta keskmisena lämmastikväetise kasutamisel.
Test results were analyzed using the program MS Excel 2010.
Katsetulemused analüüsiti kasutades tabelarvutusprogrammi MS Excel 2010.
Effect of Protein Feeds on Milk Performance
Proteiinisöötade mõju piimajõudlusele
Prior to the test and on the first, third and fifth day of the basic period, average feed samples were collected, daily milk yields were recorded and milk samples were collected from the afternoon milking.
Katse eelselt ja põhiperioodi esimesel, kolmandal ja viiendal päeval koguti söötade keskmised proovid, registreeriti päevased piimakogused ning võeti lõunasest lüpsikorrast piimaproovid.
The aim of this thesis was to examine the effects of protein feeds, rapeseed cake and soybean meal, on milk performance.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida proteiinsöötade, sojasroti ja rapsikoogi, mõju lehmade piimajõudlusele.
The experiment was conducted with 26 Estonian Holstein dairy cows, who were divided on the basis of lactation, body weight and milk production into two equal numbered experimental groups, test group 1 was a soybean meal-fed group and test group 2 was a hot-pressed rapeseed cake-fed group.
Uuring viidi läbi Pärnumaal asuvas põllumajandusettevõttes Weiss OÜ Vahtra vabapidamisega tootmisfarmis 26 eesti holsteini tõugu piimalehmaga, kes jaotati laktatsioonipäevade, kehamassi ja piimatoodangu alusel kahte võrdsesse katsegruppi: 1. sojasroti katsegrupp ja 2. kuumpressitud rapsikoogi katsegrupp.
Taking into account, when compiling feed rations, the principle of equality, it was found that the total cost of the components used in the soybean meal ration was 0.45 euros per day more expensive than that of the rapeseed cake ration.
Võttes söödaratsioonide koostamisel arvesse võrdsuse printsiipi leidsime, et sojasroti söödaratsioonis kasutatavate komponentide maksumus kokku oli 0,45 euro võrra päevas kallim kui rapsikoogi söödaratsioonis.
Considering the costs of feed per 1 kg of milk production, it was concluded that, under the same conditions, cows fed with rapeseed cake produces milk 1.3 times less expensively than the soybean-fed cows.
Arvestades söödaratsioonide maksumust ühe kg toodetud piima kohta näeme, et võrdsetes tingimustes toodavad lehmad rapsikooki süües ühe kg piima 1,3 korda odavamalt kui sojasrotti süües.
Also considered are the economic aspects of adding protein feeds to the rations, identifying the price of feed to produce 1 kg of milk.
Samuti vaadeldi nimetatud proteiinsöötade majanduslikku aspekti, selgitades 1 kg piima tootmiseks vaja mineva söödaratsiooni maksumuse.
The experimental groups were given isoenergetic (11.3 MJ/kg dry matter) and isonitrogenous (170 g/kg of dry matter) rations where calcium (8.0 g/kg of dry matter) and phosphorus (4.5 g/kg of dry matter) concentrations were also equalized.
Mõlema katsegrupi söödaratsioonid olid isoenergeetilised (11,3 MJ/kg kuivaines) ja isonitrogeensed (170 g/kg kuivaines).
Additionally, taking the milk fat and protein into account, it was found that the cows fed with rapeseed cake had a statistically significantly higher (+ 4.3 kg; P < 0.05) ECM milk production.
Võttes piimakoguse arvestusse lisaks piima rasva- ja valgusisalduse, leidsime, et EKM-piima toodang on rapsikoogiga söödetud lehmadel statistiliselt oluliselt suurem (+4,3 kg; P < 0,05).
Cows who were fed rapeseed cake had a tendency (P < 0.10) for a higher milk yield (+ 4.1 kg) than the soybean ration cows.
Rapsikoogiga söödetud katselehmade piimatoodang oli tendentslikult (P < 0,10) suurem (+4,1 kg) sojasrotiga söödetud katselehmade omast.
The test cows were fed mixed feed.
Katselehmi söödeti täisratsioonilise segasöödaga.
There were no differences between milk fat and protein compositions between the two test groups, but the rapeseed cake group cows had, due to their milk production, a tendency for higher (P < 0.10) milk fat and protein production, respectively + 0.19 and + 0.13 kg per day.
Küll oli aga rapsikoogiga söödetud katselehmade suuremast piimatoodangust tingituna tendentslikult (P < 0,1) suurem piima rasva- ja valgutoodang, vastavalt + 0,19 kg ja + 0,13 kg päevas.
Cows fed soybean meal had a 42 mg/l higher urea level than the rapeseed meal group cows.
Sojasrotiga, võrreldes rapsikoogiga, söödetud katselehmade piima karbamiidisisaldus oli 42 mg/l kõrgem (P = 0,013).
Work health and safety in manufacturing department of Luha Lihatööstus OÜ
Töötervishoid ja tööohutus Luha Lihatööstus OÜ tootmistsehhis
Methods used in the thesis were questionnaire method, measurement and data processing and risk analysis.
Lihatööstuses esinevate ohutegurite uurimiseks kasutatakse ankeet-, mõõte- ja andmetöötlusmeetodit ning riskianalüüsi.
Parameters measured were air temperature, relative humidity, air velocity, noise level and light intensity.
Mõõte- ja andmetöötlusmeetodi eesmärgiks on kontrollida mürataseme, õhutemperatuuri, õhu suhtelise niiskuse, õhu liikumiskiiruse ja valgustustiheduse vastavusi piirväärtustele.
It included physical, biological, chemical, physiological, psychological and technical risk factors, personal protective equipment, amenities and computer work.
Ankeetküsitlused on koostatud kahes variandis: tootmistöötajatele ja kontoritöötajatele, kus on küsimused füüsikaliste, bioloogiliste, keemiliste, füsioloogiliste, psühholoogiliste, tehniliste ohutegurite, isikukaitsevahendite, olmetingimuste ja arvutiga töötamise kohta.
Aim of the risk analysis was to identify risk factors present in the working environment, evalute associated health risks and to find proper methods to improve the work environment.
Riskianalüüsi eesmärk on kaardistada kõrgema riskitasemega ohutegurid, mille vähendamiseks või kõrvaldamiseks esitatakse ka abinõusid.
The objective of this bachelor thesis was to examine the work environment risk factors in manufacturing department of Luha Lihatööstus OÜ by using three different methods and verify their compliance with the valid norms set by law.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida lihatööstuses esinevaid ohutegureid ning nende mõju töötaja tervisele.
Questionnaire was constructed in two versions - for manufacturing workers and office workers.
Tootmistöötajate ankeetküsitlusest selgus, et kõik töötajad täidavad oma tööülesandeid seistes.
Thesis is helpful to the company's management to create a better work environment.
Keskmine hinne pikaajaliselt seistes töötamisele on "rahuldav" ehk ohutegur on keskkonnas tajutav.
Groups was prepared: 5 hives without the pollen collector (control), 5 hives with the bottom pollen collector and 5 hives with the front colletor Harvester hives front pollen collector have pollen brushes with diameter of 5 mm and a bottom hive colletor pollen brushes 4.5 mm x 4.5 mm. Pollen samples collection period was from May 9 to June 4th 2016.
Grupid koostati: 5 ilma kogurita tarust (kontroll), 5 põhjaaluse koguriga tarust ja 5 taruesise koguriga tarust .Õietolmuproovid koguti kasutades taruesist õietolmukogurit õietolmuharjade läbimõõduga 5 mm ja põhjaalust õietolmuharijad 4,5 mm x 4,5 mm. Õietolmu proovide kogumisperiood oli 9. maist 4. juunini 2016. aastal.
This work does not reflect the entire period, but the potential for collecting pollen from this section.
Antud töö ei kajasta kogu õietolmu kogumiseks võimaliku perioodi vaid lõiku sellest.
Clean honey production value was greater than the value with pollen.
Puhas meetoodangu väärtus oli suurem kui väärtus koos õietolmuga.
Estonia has increased the number of beekeepers and bee colonies, in addition to the production of honey has also begun to pay attention to the derivatives.
Eestis on tõusnud mesinike ja mesilasperede arv, lisaks mee tootmisele on tähelepanu pöörama hakatud ka kõrvalsaaduste tootmisele.
Honey production from without pollen colletor 60.93 kg per hive, with bottom collector 44,48 kg and with front hive collector 59,48 kg.
Meetoodang 60,93 kg saadi ilma kogurita tarust, põhjaaluse koguriga 44,48 kg , taruesise koguriga 59,48 kg.
Future reacharge full use of pollen period.
Jätkuuringuna täielik õietolmuperioodi kasutamine.
This work gives an overview of the impact of pollen collector hives to honey and pollen production to sales revenues.
Antud töö annab ülevaate õietolmukoguri mõjust mesilasperele, meetoodangule ning toodangu müügist saadavast tulust.
The impact of bee pollen collector type on the producdicity of honeybee pollen and honey
Õietolmukoguri tüübi mõju meemesilase õietolmu ja mee toodangu produktiivsusele
Data collected from the OÜ Sumisejad .
Andmed kogututi OÜ Sumisejad mesilatest.
Both treatments were fertilized and irrigated also with a dripping system.
Mõlemaid variante väetati ja kasteti ka tilkkastmissüsteemi kaudu.
The effect of foliar fertilization on fruit size and yield of strawberries (Fragaria x ananassa Duch.)
Lehekaudse väetamise mõju aedmaasika (Fragaria x ananassa Duch.)
However, the use of foliar fertilizers in this experiment was economically viable for both cultivars.
Leheväetiste kasutamine oli antud katses siiski majanduslikult tasuv mõlema sordi puhul.
The foliar fertilization experiment was conducted in Southern Estonia in second year strawberry plantation.
Leheväetuskatse viidi läbi Lõuna-Eestis teise aasta maasikaistandikus.
Foliar fertilization was used five times while control treatment was sprayed with water on the leaves at the same time.
Leheväetise variandis anti väetist viis korda, kontrollvariandis pritsiti lehtedele samal ajal vett.