natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The higher content of dry substance was potato varieties "Maret", "Sulev" and "Ants", but the lower 'Satina', 'Congo' and 'Reet' Potatoes’ diameter of starches’ grains was distributed as follows: less than 10 μm in diameter; 10-15 μm; 15-20 μm; 20-25 μm; 25-30 μm and above 30 μm.
Kartulid jaotati tärkliseterade läbimõõdu alusel järgmiselt: läbimõõt alla 10 µm; 10–15 µm; 15–20 µm; 20–25 µm; 25–30 µm ja üle 30 µm.
The listed parameters which were investigated in the bachelor’s thesis are relevant and new subject.
Eeltoodud näitajate määramises seisnebgi käesoleva bakalaureusetöö teema aktuaalsus ja uudsus.
Starches’ particles with a diameter of 20-25 μm were the most in the sort of potato "Sulev" and "Satina".
Kartulisortidel „Sulev" ja „Satina" oli tärkliseosakesi läbimõõduga 20–25 µm kõige rohkem.
The objective of the bachelor’s thesis was cultivated contents of potatoes’ starch in the tubers, grains of diameter and size distribution of the identification in Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärkideks seati Eestis kasvatatavate kartulisortide mugulate tärklisesisalduse, terade läbimõõdu ning suurusjaotuse välja selgitamine.
The first series was studied in cultivars’ production of potatoes’ starch, the content of starch and a secondary diameter of particle and distribution of size.
Esimeses seerias uuriti Eestis kasvatatavate sortide kartulimugulate tärklisesisaldust ning teises tärkliseosakeste läbimõõdu ja suurusjaotust.
The content and determination of the size of the starches' particles potatoes' grains which were grown in Estonia
Eestis kasvatatavate kartulisortide tärklisesisaldus ja tärkliseosakeste suurusjaotus
Data are collected from the Amadeus database.
Analüüs teostati Amadeus andmebaasi andmete põhjal.
In the empirical part 2950 Estonian enterprises from different industries (excl financial and public administration) in 2011-2013 are analyzed using T-test, variance analysis and linear regression model.
Empiirilises osas on analüüsitud kasumijuhtimist 2950 Eesti erineva tegevusalaga ettevõttes (v.a finants- ning avaliku halduse ettevõtted) perioodil 2011-2013, kasutades t-testi, dispersioonanalüüsi ning lineaarse regressiooni mudelit.
The study did not find any statistically significant relationship between earnings management and liquidity.
Likviidsuse ja kasumijuhtimise vahel statistiliselt olulist seost ei tuvastatud.
Industry-wise categorization shows that the mining, servicing and construction enterprises have higher extent of earnings management, agriculture, forestry and fishing and retail trade enterprises have lower extent of earnings management.
Erinevate tegevusalade ettevõtteid võrreldes ilmnes, et kaevandusettevõtted, teenindavad ettevõtted ning ehitusettevõtted juhivad kasumit teistest enam, põllumajandus-, metsandus- ja kalandusettevõtted ning jaekaubandusettevõtted juhivad kasumit teistest vähem.
In the theoretical part the definition, methods, motives of earnings management and results of earlier studies about association between earnings management and firms’ characteristics like size, liquidity, profitability etc. are presented.
Töö teoreetilises osas on toodud kasumijuhtimise määratlus, meetodid, motiivid kasumi juhtimiseks ning varasemate uuringute tulemused seoses ettevõtte suuruse, likviidsuse, kasumlikkuse ja muude karakteristikute ning kasumijuhtimise seosega.
The results provide that in 2011 enterprises engaged more income-increasing, but in 2013 they rather engaged incomedecreasing earnings managemet.
Analüüsi tulemustest nähtub, et 2011. aastal pigem suurendati kasumit, kuid sealt edasi on tendents vähenenud ning 2013. aastal pigem vähendati kasumit.
Earnings management in general has also decreased.
Ka kasumiga manipuleerimine näitab vähenemise tendentsi.
The purpose of this thesis was to analyze the extent of earnings management in Estonian enterprises and the association between earnings management and particular firms’ characteristics.
Magistritöö eesmärk oli analüüsida kasumijuhtimise määra Eesti ettevõtetes ning selle seost ettevõtte karakteristikutega.
It is confirmed that earnings management, i.e. manipulating earnings following generally accepted accounting principles, exists in Estonian enterprises.
Töös leidis kinnitust, et Eesti ettevõtetes juhitakse kasumit, s.t manipuleeritakse kasumiga, järgides seejuures rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtteid.
Firms which are audited, but not by Big-4 auditors (Deloitte, PricewaterhouseCoopers, Earnst&Young, KPMG), are found to engage less in earnings management compared to others.
Käesolevas töös on leitud, et kasumit juhitakse enam nendes ettevõtetes, mida ei ole auditeeritud või millel puudub Amadeus andmebaasis info audiitori kohta ning kõige vähem on märke kasumi juhtimisest nendes ettevõtetes, mis on auditeeritud, kuid mille audiitor ei kuulu Big-4 (Deloitte, PricewaterhouseCoopers, Earnst&Young, KPMG) hulka.
The results of the research provide significant evidence on the negative association between earnings management and firms size and positive association between earnings management and firms profitability.
Ettevõtte suuruse, likviidsuse ja kasumlikkuse mõju analüüsimisel ilmnes, et kasumijuhtimise ja ettevõtte suuruse vahel esineb negatiivne seos ning ettevõtte kasumlikkuse ja kasumijuhtimise vahel esineb positiivne seos.
There was no precipitation noted during the survey period and the temperature was between 15.6 ºC - 23.5 ºC.
Vaatluste ajal ei esinenud sademeid ja temperatuur jäi ajavahemikku 15,6 ºC - 23,5 ºC.
The survey was conducted during the blooming period of soybean cultivar ‘Laulema’ in summer 2017 from the end of June to the beginning of August.
Vaatlused viidi läbi 2017. aasta suvel sojaoa ’Laulema’ õitsemise ajal juuni lõpust kuni augusti alguseni.
Further research is necessary in order to clarify the results in suitable growing conditions for the soybean.
Kuid edasine uurimistöö on vajalik, et selgitada välja tulemused sojaoale soodsamate kasvutingimuste korral.
The plant most likely needs higher air temperature in order for the flower to open more, to allow access to the pollinator.
Tõenäoliselt vajab taim kõrgemat õhu temperatuuri, et õisik avaneks ning tolmeldaja õietolmule ligi pääseks.
No pollinators were found on the soybean.
Sojal tolmeldajaid ei leitud.
Soybean cultivar’Laulema’:Food resource for pollinators?
Sojasort ’Laulema’: Toiduressurss tolmeldajatele?
The number of flowers was counted from five one meter long transects.
Vaatluse käigus loendati viielt ühe meetriselt transektilt õite arv.
Research proved that the pollen acting as food resource for pollinators is present in the flower.
Uurimise käigus selgus, et tolmeldajatele toiduressurssi pakkuv õietolm on õisikus olemas.
The quantity of pollinators was counted on a 500 meter transect three times during the blooming period of the soybean.
Sammuti loendati kolmel korral 500 meetriliselt transektilt, soja õitsemiseperioodil, põllul olevad tolmeldajad.
On the basis of reference year 2017 it can be said that soybean cultivar ‘Laulema’ is not a suitable food resource for pollinators.
Vaatlusaasta 2017 põhjal saab öelda, et sojasort ’Laulema’ ei ole sobilik korjetaim tolmeldajatele ning korjetaimena pole otstarbekas seda lülitada meetaimede meetmesse.
The quantity of nectar and pollen was measured.
Mõõdeti õites olev nektar ja õietolm.
The abundance and diversity of the pollinators was examined.
Uuriti nende arvukust ja liigirikkust.
The purpose of this thesis was to determine if soybean as a plant of the bean family is fit to be a food resource for pollinators anad suitable harvest plant for pollinators in Estonia.
Töö eesmärk oli välja selgitada, kas sojaoa sort ’Laulema’ on lisatoiduks tolmeldajatele ja sobib korjetaimeks Eesti tingimustes.
They could be found on weed.
Neid registreeriti teistelt õistaimedelt põlluservas.
In order to achieve that, the ecological tax reform needs to be reinitiated in Estonia.
Selleks on Eestis vaja taaskäivitada ökoloogiline maksureform.
That brings the need for environmental policy, in order to create a sustainable environment.
Seetõttu on vajalik rakendada keskkonnakaitse meetmeid, tagamaks jätkusuutlik keskkond.
In this thesis, quantitative research methods are used, making use of several different secondary data sources.
Töös on rakendatud kvantitatiivset uurimismeetodit, kasutades mitmesuguseid teiseseid andmeid.
Comparative analysis along with correlation-regression analysis were used.
Analüüsimeetoditeks on võrdlev analüüs ja korrelatsioon-regressioonanalüüs.
The effect of the dynamics of pollution charge rates on the emissions of pollutants and government environmental tax collected in Estonia from 2008-2013
Saastetasumäärade dünaamika mõju saasteainete heitkogustele ning valitsussektori keskkonnamaksude laekumisele Eestis aastatel 2008-2013
In the modern world, countless companies strive toward maximizing their profits, with little considerations for the total social cost of their activity.
Kaasaegses maailmas on paljud ettevõtted orienteeritud kasumi maksimeerimisele läbi ettevõtte kulude juhtimise, ignoreerides oma tegevuse tegelikke kulusid ühiskonnale.
The collected pollution charges on waste disposal and water pollutants had yet again a downward trend.
Nii heitvee saastetasude kui ka jäätmete saastetasude laekumine olid jällegi langeva trendiga.
This results in large amounts of pollutants being expelled into ambient air, water bodies, ground water, and soil, as well as waste generation.
Sellega kaasneb suurte koguste saasteainete heitmine välisõhku, vette ning pinnasesse, samuti suur hulk jäätmeid.
The data was collected from various redactions of the Environmental Charges Act, as well as environmental accounts and state of environment accounts from Statistics Estonia.
Analüüsi läbiviimisel kasutatakse erinevaid Keskkonnatasude seaduse redaktsioone ning Statistikaameti keskkonna arvepidamise ning keskkonnasurve statistilisi andmeid.
In order to make pollution charges environmentally more effective, the rates of each of the pollution charges should be at a level where they motivate companies to reduce pollution.
Selleks, et saastetasusid keskkonnakaitse mõttes efektiivsemaks muuta, peaksid kõikide saasteainete määrad olema piisavalt kõrged mõjutamaks ettevõtteid vähendama saasteainete heitkoguseid.
In addition to making needed changes in the structure and rates of the existing pollution charges as well as environmental taxes and charges as a whole, additional environmental policy instruments should be enforced.
Selle käigus peaks olemasolevate saastetasude ning üldisemalt keskkonnamaksude ja -tasude struktuuri ja määrade osas sisse viima vajalikud muudatused ning samas oleks otstarbekas rakendada ka täiendavalt muid sobivaid majandushoobasid.
The objective of this Bachelor’s thesis is to determine whether the dynamics of Estonian pollution charge rates from 2008 through 2013 led to decreased levels of pollution or if they merely acted as a revenue source for the public sector.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada, kas saastetasude määrade dünaamika on vähendanud Eestis saasteainete heitkoguseid või üksnes suurendanud riigile laekuvaid keskkonnamaksutulusid aastatel 2008-2013.
As a result of the analysis, it was determined that there is a statistically relevant correlation between the air and water pollution charge rates and the quantities of each expelled into ambient air and water bodies.
Analüüsi tulemusena selgus, et nii välisõhku kui veekogusse juhitavate saasteainete tasumäärade ning heitkoguste vahel esineb statistiliselt oluline seos.
Even though the air pollution charge rates increased in the years examined, the pollutant quantities expelled into ambient air had an upward trend whereas the quantities of expelled water pollutants had a downward trend.
Hoolimata õhu saastatasumäärade suurenemisest, olid õhku paisatavate heitmete kogused kasvava trendiga.
At the same time, pollution charges are a source of revenue for the government.
Saastetasude puhul on esmane eesmärk vähendada keskkonna saastamist, kuid samas on need ka avalikule sektorile tuluallikaks.
The environmental charges collected from air pollution charges generally increased from one year to the next.
Õhusaastetasudest laekus avalikule sektorile üldiselt aastati järjest rohkem saastetasusid.
The regression models for water pollutants account for remarkably larger portion of the variance of the quantities of pollutants emitted into water bodies.
Samas selgitab õhu saastetasumäärade ja heitmete koguste vahelise seose mudel ära märkimisväärselt vähem saasteaine heitkoguste hajuvusest kui veesaasteainete mudelid.
54% of people think that these changes were not natural landscape change and development.
54% inimestest arvab, et need muutused ei olnud looduslik maastike muutus ja areng.
Mainly know about the Convention people with higher education.
Peamiselt teavad selle konventsiooni olemasolu kõrgema haridustasemega inimesed.
It is important because Estonia is one of the few countries in Europe who have not signed and ratified the European Landscape Convention.
Magistritöö teema on oluline, sest Eesti on üks vähestest riikidest Euroopas, kes ei ole veel allkirjastanud ega ratifitseerinud Euroopa Maastikukonventsiooni.
77% of people have not heard about the European Landscape Convention.
77% küsitlusele vastanutest ei ole kuulnud midagi Euroopa Maastikukonventsioonist.
Overall opinion is that it should be taken more care of the Estonian landscape.
Üldine arvamus ühiskonnas on, et Eesti maastike eest peaks rohkem hoolt kandma.
51% of people believe that changes that happened in the landscape in Soviet period (1940 – 1991) "ruined" traditional Estonian landscape.
51% inimestest usub, et muutused mis toimusid maastikus Nõukogude perioodil (1940-1991) „rikkusid" traditsioonilise Eesti maastiku.
People are getting more and more aware of the problems associated with landscapes and landscape approach would help to overcome these problems.
Inimesed muutuvad järjest teadlikumaks maastikega seotud probleemidest ja maastikuline lähenemine aitaks nende probleemide lahendamisele kaasa.
The main changes that accompany with joining the Convention are a holistic landscape approach and management of our everyday landscapes.
Põhilised muutused, mis kaasnevad selle konventsiooniga on ühtne maastikuline lähenemine ja meie igapäevaste maastike haldus ja korraldamine.
My research results confirm that integral part of the definition of landscape in Estonia is becoming person and human impact.
Uurimistöö tulemused kinnitavad, et üheks oluliseks osaks maastiku mõiste defineerimisel Eestis on saamas inimene ja inimmõju.
Most of the planners and architects are not using ELC principles in their projects intentionally in Estonia.
Planeerijad ja arhitektid ei kasuta praegusel hetkel Maastikukonventsiooni põhimõtteid oma projektides sihilikult.
Implementing the European Landscape Convention in Estonia: Understanding the Estonian landscape and the influence of the Soviet era
Euroopa Maastikukonventsiooni rakendamine Eestis: Eesti maastiku tajumine ja Nõukogude perioodi mõjutused
All the projects chosen for good examples are meeting at least one of the ELC specific measures in a national level in ELC Article 6.
Kõik projektid, mis valiti välja kui head näited Maastikukonventsiooni rakendamisest, hõlmavad vähemalt ühte Euroopa Maastikukonventsiooni Artikli 6 riigi tasandil erimeedet.
Also analyse how ready are professionals (dealing with landscapes) to join with the convention and how recently compiled projects and strategic documents methods coincide with the ELC principles and which could be the best model implementing it in Estonia.
Samuti analüüsida kui valmis on spetsialistid (kes tegelevad maastikega) Maastikukonventsiooniga ühinema ja kuidas hiljuti koostatud projektid vastavad Euroopa Maastikukonventsiooni põhimõtetega ja milline võiks olla parim mudel selle rakendamiseks Eestis.
Defining traditional Estonian landscape most of people describe rural landscape.
Traditsioonilise maastiku defineerimisel enamus inimesi kirjeldas maapiirkondade maastikke.
Implementation involves changes in the Estonian environment and landscape policies depend on the manner in which they will be decided to implement.
Rakendamine hõlmab endas muutusi Eesti keskkonna ja maastiku seadustes ja määrustes olenevalt sellest, kuidas neid otsustatakse rakendada.
The most common features named are different landforms (flatland, rolling hills, hills and hollows).
Kõige tihemini nimetatud elemendid, mis iseloomustavad traditsioonilist maastikku, on erinevad pinnavormid (tasane maa, kuppelmaastik, künkad ja orud).
People are connecting the traditional landscape description with their home area landscape picture and depending on the specific location in Estonia the description of the traditional landscape is a bit different.
Inimesed seostavad traditsioonilise maastiku kirjeldust oma kodukoha maastikupildiga ja olenevalt selle asupaigast Eestis, on ka kirjeldused veidi erinevad.
Comparing the traditional landscape pictures with Soviet period elements, we can say that our traditional landscape perception is still reflecting the landscape character before Soviet period time.
Võrreldes traditsioonilise maastiku pilte NSV Liidu ajal tekkinud elementidega, võib öelda, et meie traditsioonilise maastiku tunnetus peegeldab siiani maastiku, mis oli enne Nõukogude perioodi.
How people describe traditional landscape and if Soviet time (from 1940 until 1991) influenced traditional landscape character in Estonia.
Kuidas inimesed kirjeldavad traditsioonilist maastikku ja kas Nõukogude aeg (1940-1991) mõjutas traditsioonilist maastikukarakterit Eestis.
According to analysis results and furter discussion, some recomentations are given how to implement the European Landscape Convention requirements and objectives in Estonia.
Analüüsi tulemuste ja edasise diskussiooni põhjal anti mõned soovitused, kuidas rakendada Euroopa Maastikukonventsiooni meetmeid Eestis.
The general trend shows that people with higher education level give more sophisticated descriptions about landscape.
Üldine trend näitab, et kõrgema haridustasemega inimesed seletavad maastikku põhjalikumalt ja keerulisema sõnastusega.
According to these specific measures projects were analysed and identified measures which concide with ELC the most, little bit less and measures which are not involved in the projects.
Projekte analüüsiti nende erimeetmete põhjal ja valiti välja meetmed, mis vastavad Maastikukonventsiooni põhimõttetele kõige rohkem, meetmed mis mõningal määral vastavad konventsioonis nimetatud erimeetmetele ja meetmed mida projektid ei hõlma.
The aim of the thesis is to find out how people perceive landscape in the context of European Landscape Convention currently in Estonia and do they agree with the main principles of ELC.
Magistritöö eesmärk oli välja selgitada, kuidas Eesti inimesed tajuvad maastikku Euroopa Maastikukonventsiooni kontekstis ja kas nad nõustuvad selle konventsiooni peamiste põhimõtetega.
Most of people completely agreed or rather agreed with the European Landscape Convention main principles.
Suurem osa küsitluses osalejatest nõustusid Euroopa Maastikukonventsiooni põhimõtetega.
Questionary collected statistical data about perceptions and preferences of people in current time in Estonia.
Töö uurivas osas viidi läbi küsitlus, et koguda statistilisi andmeid Eesti inimeste arusaamadest ja eelistustest ning analüüsiti projektide tekste, et mõista kuidas Euroopa Maastikukonventsiooni põhimõtted kajastuvad projektides.
Constructional modification of blueberry sorter
Mustikasorteeri konstruktsiooni täiendamine
In the results and discussion section, the results of the experimental data are compared with the previous results and the highlights of the extended sorting area and different sorting are angles are shown.
Tulemuste ja arutelu osas esitatakse täiendatud prototüübi joonised, katseandmete tulemused, võrreldakse saadud tulemusi varasemate tulemustega, tuuakse välja sorteeriva ala pikendamise ja kaldenurga tekitamise mõjud fraktsioonide täpsusele.
To increase the fractioning accuracy, decision was made to extend the length of the sorting area and set the sorting are below the angle.
Täpsuse suurendamiseks otsustati pikendada mustikasorteeri sorteeriva ala pikkust ja sorteeriva ala kaldenurga alla seadmist.
Previous tests with the first prototype of the blueberry sorter made in the Estonian University of Life Sciences have shown that the fractioning results are not enough accurate.
Varasemalt Eesti Maaülikoolis valmistatud mustikasorteeri esimese prototüübiga läbiviidud katsete käigus selgus, et antud mustikasorteer ei taga sorteeritud marjade piisavat täpsust.
The aim of the present Bachelor’s thesis is to conduct constructional modifications of blueberry sorter.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on mustikasorteeri konstruktsiooni täiendamine.
Prices of the material, technical drawings and measured values are shown in the annexes.
Lisades on välja toodud vajaminevate materjalide hinnapakkumised, tehnilised joonised ja mõõtmistulemused.
In the section of literature overview, technologies for post-harvest processing of blueberries, transportable processing center for blueberries, first prototype of blueberry sorter and adjustable belt drums are shown.
Kirjanduse ülevaates antakse ülevaade mustikate koristusjärgsetest tehnoloogiatest, mustikate teisaldatavast töötlemiskeskusest, mustikasorteeri esimesest prototüübist ja reguleeritavatest rihmarullikutest.
In the materials and methods section, overview of used materials, used devices, modifications of blueberry sorter and conducting experiments are shown.
Materjali ja metoodika osas antaks ülevaade kasutatud materjalidest, materjalide töötlemiseks kasutatud seadmetest, prototüübi täiendamisest ja katsete läbiviimisest.
The test showed that the extended sorting area and the sorting angle had positiive effect in fractioning purity.
Katsete käigus selgus, et mustikasorteeri kaldenurga alla seadmine ja sorteerala pikendamine tõstab fraktsioonide puhtust.
Therefore the fertilizers should be used in a balanced way.
Seetõttu tuleb väetisi kasutada tasakaalustatud viisil.
The results of this work might be used for the preparation of other studies.
Käesoleva töö tulemusi on tulevikus võimalik kasutada teiste uurimuste koostamisel.
This work is an experimental research what took place in 2016 and was based on a field test.
Tegu on eksperimentaalse uurimistööga ning see põhineb 2016. aastal läbi viidud põldkatsel.
The subject is important, because the use of large quantities of fertilizers has a negative impact on the environment.
Antud teema on aktuaalne, kuna suurtes kogustes väetiste kasutamine avaldab negatiivset mõju keskkonnale.
The target of this research may be used by all the people related with agriculture.
Uurimistöö kasutamisel võivad olla sihtgrupiks kõik põllumajandusega seotud isikud.
Ammonium nitrate was the mineral nitrogen fertilizer with regulations N0, N40, N80, N120, N160 kg/ha-1 with which the test was performed in triplicate.
Mineraalseks lämmastikväetiseks oli ammooniumnitraat normidega N0, N40, N80, N120 ja N160 kg/ha-1 , millega teostati katse kolmes korduses.
The author of this work believes that the branch of this study should be investigated in study.
Töö autor on seisukohal, et antud uurimisvaldkonda tuleks kindlasti uurida ka edaspidi.
The two-facture experiment (a microbal fertilizer and mineral nitrogen) had a total 30 swabs: 15 with and 15 without sprayed Azofix.
Kahefaktorilises katses (mineraalne lämmastik ja mikroobne väetis) oli kokku 30 lappi: 15 pritsitud Azofixiga ja 15 ilma pritsimata.
For example, there is possibility to carry out analysis about the conduction conditions and results of this experiment.
Näiteks saab analüüsida antud töö raames läbiviidud põldkatse läbiviimise tingimusi ja tulemusi.
In agricultural production is one of the most important factor for producer the crop yield.
Põllumajandussaaduste tootmisel on tootjale üks olulisemaid tegureid saagikus, mille parandamiseks kasutatakse erinevaid väetisi.