natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are differences between periphery and central areas of county, and so those regions should be studied separately as the habits and activities of their community members differ.
Siiski ilmnevad perifeeria ja lähivalla kõrvutamisel mitmed erinevused ning saab järeldada, et vastavaid piirkondi tuleb vaadelda eraldi, kuna sealsed elanikud on oma harjumustelt ja tegutsemismustritelt erinevad.
As community services could provide a solution, they are a relevant research topic.
Kogukonnateenuste pakkumine on üheks võimalikuks lahenduseks.
Offer of community services in rural municipalities of Tartu county
Kogukonnateenuste pakkumine Tartumaa valdades
Nowadays there are more and more people concentrated into centres, and provision ofservices in rural peripheries are often not attractive for commercial enterprises.
Kogukonnateenuste pakkumine on aktuaalne uurimisteema, kuna tõmbekeskuste ümber koondub üha enam inimesi ning äärealadel elavate inimeste teenustevajaduse rahuldamine on väheneva nõudluse tõttu paljudele teenusepakkujatele mitteatraktiivne.
The aim of this study is to investigate and give an overview on the current situation on the offer of community services and their consumption in rural municipailties of Tartu county.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada ja anda ülevaade Tartumaa valdade kogukonnateenuste hetkeseisust ja tarbimisaktiivsusest.
Elderly community members are most active consumers of variety of community services.
Kõige enam tarbib kogukonnateenuseid vanemaealine Tartumaa kogukonnaliige.
An interview and web-based questionnaire survey among the community leaders was used to gather data.
Selleks kombineeriti intervjuu ja internetipõhine küsitlus Tartumaal kogukondade arendamisega seotud isikute hulgas (MTÜ Tartumaa Arendusseltsi liikmed, külavanemad jms).
Results show that offer of community services and the conditions differ among rural municipalties in Tartu county.
Töö tulemustest selgus, et Tartumaa on tervikuna oma kogukonnateenuste pakkumiselt ja teenustega seotud tingimustes kogukonniti suhteliselt varieeruv.
The organic acid content was lowest in ’Mars’.
Orgaanilisi happeid oli kõige vähem sordi ’Mars’ viljades.
The grape cultivars with heaviest berries were ‘Mars’ and ‘Supaga’, the average berry weight was 2,9 g. The soluble solid content varied between 14,5 to 17.9 °Brix.
Suurima vilja massiga olid sordid ’Mars’ ja ’Supaga’, sealjuures viljade keskmine mass oli 2,9 g. Mahla kuivainesisaldus varieerus sortidel 14,5...17,9 °Brixi.
The interest in viticulture has been increased lately, but since there is a limited selection of table grape cultivars for growing under protected cultivation, in this research it has been analyzed the quality of different cultivars under protected cultivation conditions.
Viinamarjakasvatuse vastu tuntakse järjest suurenevat huvi, kuid katmikala tingimustesse sobivate lauamarjade valik on limiteeritud ning seega on käesolevas töös uuritud erinevate sortide käitumist ja kvaliteeti katmikalal kasvatades.
The influence of genotype and habitat on the quality of table grapes in protected cultivation conditions
Genotüübi ja kasvukoha mõju lauaviinamarjade kvaliteedile katmikala tingimustes
Berry juice pH was highest in ’Supaga’.
Mahla pH näit oli suurim sordil ’Supaga’.
The sugar and acid ratio of cultivars ranged between 14,1 to 16,8, with the highest value was ’Supaga’.
Mahla kuivaine ja orgaaniliste hapete suhtarv jäi sortidel vahemikku 14,1...16,8, suurim suhtarv oli sordil ’Supaga’.
The ripening index ranged from 140 to 177, with highest index was cultivar ’Supaga’.
Küpsusindeksi väärtus jäi katses vahemikku 140...177, sealjuures suurima küpsusindeksiga sordiks oli ’Supaga’.
The following parameters of biochemical composition were measured in the study: soluble solid content, organic acids, total phenolics, anthocyanins and grape juice pH.
Katses määrati järgnevad biokeemilise koostise parameetrid: marjamahla kuivainesisaldus, orgaanilised happed, üldfenoolid, antotsüaanid ja marjamahla pH. Andmetöötluseks kasutati 2-faktorilist dispersioonanalüüsi.
The aim of this Master’s thesis was to identify the influence of genotype and habitat on the quality of table grapes in protected cultivation conditions.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada kasvukoha ja sordiomaduste mõju lauaviinamarjade kvaliteedile katmikala tingimustes.
Total phenolic and antocyanin content were highest in ’Mars’ berries.
Üldfenoole ja antotsüaane leidus kõige enam sordi ’Mars’ viljades.
The results of the research concluded that genotype and habitat both influence the quality of table grapes.
Katsetulemusena selgus, et nii sordiomadused kui ka kasvukoht mõjutavad viinamarjade kvaliteediomadusi.
The research was carried out in two protected cultivation sites in Pärnu and Võru county, where three table grape cultivars ‘Mars’, ‘Canadice’ and ‘Supaga’ with different fruit colour were grown.
Uurimustöös analüüsiti Pärnumaa ja Võrumaa katmikalal kasvanud erineva viljavärvusega viinapuu sortide ’Mars’, ’Canadice’ ja ’Supaga’ kvaliteeti sõltuvalt sordiomadustest ja kasvukohast.
From the habitat basis, berries from Võru county had the highest ripening index.
Kasvukohast lähtuvalt oli vastav indeks suurim Võrumaa katmikala sortidel.
The role of environmental topics on primary school students’ environmental behaviour
Põhikoolis õpetatavate keskkonnateemade roll õpilaste isiklikus keskkonnakäitumises
In terms of students' waste sorting skills, primary school has a greater impact than students’ family, which can be linked to the waste sorting tips displayed in schools and the promotional work carried out by teachers, which are not available in households.
Õpilaste jäätmete sorteerimise oskuste väljakujunemise puhul on põhikoolil suurem mõju kui perekonnal, mida saab seostada koolidesse asetatavatest jäätmete sorteerimise õpetustest ning õpetajate poolt läbiviidavast teavitustööst, mis kodumajapidamistes puuduvad.
This bachelor's thesis revealed that the subject most related to environmental behaviour is 6 th grade science but this and other lessons that include topics which aim to influence conduct play a lesser role in shaping environmental behaviour than students’ family, its values and habits.
Antud bakalaureusetöös selgus, et enim keskkonnakäitumisega seotud teemasid käsitleb 6. klassis õppeaine loodusõpetus, kuid sellel ja teistel käitumist puudutavatel koolitundidel on väiksem roll keskkonnakäitumise kujundamisel kui perekonnal, selle väärtustel ja käitumisharjumustel.
In Estonia completing primary school is compulsory, which is why this level of education plays an important role in shaping people in order to influence the adequate functioning of society as a whole.
Eestis on põhikoolis käimine kohustuslik, mistõttu on just sellel õppeastmel oluline roll inimeste kujundamisel, et seeläbi mõjutada tervikuna ühiskonna adekvaatset toimimist ning lapsepõlves kujunenud hoiakud mõjutavad käitumisharjumusi pikaajaliselt.
Adding videos to learning about environmental problems lead to better consolidation of knowledge and shocking visuals of environmental issues have a deeper impact on students.
Koolitunnis videote vaatamine võimaldab teadmiste parema kinnistumise ning sügavamat mõju omavad šokeerivad visuaalid keskkonnaprobleemide kohta.
The youngsters participating in this study found that school should be more thorough in covering environmental problems more and pointed out a circle of topics that they think they lack.
Uuringus osalevad noored leidsid, et keskkonnateemasid kajastatakse koolis liialt vähe ning tõid välja teemaringi, mille teadmistest neil enda arvates vajaka jääb.
Environmental content in social media has also a major role in shaping environmental behaviour through additional knowledge.
Suurt rolli teadmiste läbi keskkonnakäitumise kujundamises mängib ka sotsiaalmeedias kokkupuututud keskkonnateemaline sisu.
The aim of this study is to determine the role of environmental topics included in 6 th grade science and technology lessons in the development of youngsters’ environmental behaviour.
Töö eesmärk on määrata, milline roll on 6. klassis loodus- ja tehnoloogiaõpetuses läbitud keskkonnateemadel noorte keskkonnakäitumise kujunemisel, mille saavutamiseks viidi nelja eri karakteristikutega koolide 7. klassi õpilastega läbi fookusgrupi intervjuud, milles fokusseeriti põhikooli riiklikule õppekavale vastavates 6. klasside õpikutes käsitletavatele keskkonnakäitumisega seotud teemadele.
This would create a more objective picture of articles which should be dropped and products that are more profitable.
See looks objektiivsema pildi tooteartiklitest, millistest tuleks loobuda ning toodetest, mis on suure kasumlikkusega.
What is more, it also includes an overview of economic and financial indicators during years 2012-2015, inventory percentages and the comparison of the proportion of sales during summer and winter periods separately.
Samuti anti ülevaade 2012-2015. aasta majandus- ja finantsnäitajatest, varude osakaaludest ning 2015. aasta varude müügiosakaalude võrdlusest suvisel ja talvisel perioodil eraldi.
Since the range of goods, Falleroon is increasing monthly, it is beneficial to use the management methods used in this Master thesis at least once a quarter.
Falleroon OÜ kaubabaas suureneb iga kuuga, sellest tulenevalt on kasulik magistritöös varude juhtimisalaseid meetodeid kasutada vähemalt kord kvartalis.
In addition, the Master thesis gives an overview of the company's leadership structure and SWOT analysis was created during management's gathering.
Lisaks anti magistritöös ülevaade ettevõtte juhtimisstruktuurist ning juhtkonna koosviibimisel koostati SWOT analüüs.
In order to get an expert evaluation semi-structured interviews were conducted with Falleroon company's manager Jüri Jürgenson and Tallinn sales manager Jaanus Orason.
Eksperthinnagute saamiseks viidi läbi Falleroon OÜ juhataja Jüri Jürgensoni ja Tallinna piirkonna müügijuhi Jaanus Orasoniga poolstruktureeritud intervjuud.
The purpose/aim of this Master thesis is to find ways to manage coolants and other liquids as well as car products and other inventory more efficiently.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli leida moodused jahutusvedelike, muude vedelike, autokaupade ning muude kaubavarude efektiivsemaks juhtimiseks.
To achieve the goal that has been set, ABC and XYZ analyses as well as ABC-XYZ matrix of coolants, other liquids, car products and other inventory have been made on the basis of year 2015.
Püstitatud eesmärgi saavutamiseks koostati 2015. aasta andmete põhjal jahutusvedelike, muude vedelike, autokaupade ja muude kaupade ABC analüüs ja XYZ analüüs ning ABC-XYZ maatriks.
Optimal order quantities were found for important articles that belong to AX and AY groups.
AX ja AY rühma kuuluvatele olulisematele tooteartiklitele leiti optimaalsed tellimiskogused.
Their monitoring and investigation is important, because it is not known how they behave in our climate and environment, and whether they are the same dangerous to the sole native Scots pine as they are to exotic pine species.
Nende monitooring ja uurimine on oluline, sest pole teada, kuidas nad käituvad meie kliima tingimustes ja kas nad on harilikule männile sama ohtlikud kui eksoot-männi liikidele.
Diplodia sapinea, Dothistroma septosporum and Lecanosticta acicola are invasive fungal pathogens which were recorded in Estonia in the beginning of this century.
Diplodia sapinea, Dothistroma septosporum ja Lecanosticta acicola on invasiivsed seenpatogeenid, mis tuvastati Eestis selle sajandi alguses.
Samples were microscopically examined to detect pathogens on the needles, shoots and cones.
Proovid mikroskopeeriti, et tuvastada okastelt, võrsetelt, käbidelt haigustekitajad.
In monitoring plots D. sapinea were mainly found on Scots pine (Pinus sylvestris), Austrian pine (P. nigra) and in Tallinn Botanic Garden (TBG) on Bosnian pine (P. leucodermis).
Eestis tervikuna leiti D. sapinea harilikult (Pinus sylvestris) ja mustalt männilt (P. nigra) ning TBA’s valgekooreliselt männilt (P. leucodermis).
Distribution of invasive fungal pathogens on pines
Invasiivsed seenpatogeenid männil ning nende levik
D. sapinea was identified in eight sampled stands in whole Estonia and one in TBG.
D. sapinea tuvastati kaheksalt proovialalt ja TBA’st.
Compared to the situation with 2014 Diplodia sapinea was detected less in 2015.
Seire käigus tuvastati Diplodia sapinea esinemist võrreldes 2014. aastaga vähem, D. septosporum oli levinud jätkuvalt üle Eesti.
Lecanosticta aciclola wasn’t found on Scots pine.
Pruunvöötaudi tekitajat (Lecanosticta aciclola) käesolevas töös harilikult männilt ega eksootmänniliikidelt ei tuvastatud
D. septosporum was detected in the 31 sampling areas, in Estonia, mainly on Scots pine, and in one locality on ponderosa pine (P. ponderosa).
Eestit hõlmava seire tulemusena tuvastati punavöötaudi tekitajat D. septosporum 31-st proovialast ning peremeestaimedeks olid: harilik mänd, ühelt alalt kollane mänd (P. ponderosa) ja üks leid TBA’s siberi-seedermännilt (P. sibirica).
The aim of this work was to monitor invasive fungal pathogens and their distribution on native and exotic pine species.
Käesoleva töö eesmärgiks oli invasiivsete seenhaiguste seire ja levik Eestis, uute võimalike peremeestaimede otsing ning seenpatogeenide seire Tallinna Botaanikaaiaaias (TBA).
109 conifer samples were collected from 57 sample plots in Estonia and North-Latvia.
D. sapinea ja D. septosporum’i seire jaoks koguti proove üle kogu Eesti ning ka Põhja-Lätist, kokku 57-lt proovialalt kokku 109 proovi.
Unclear samples were molecularly analyzed and sequenced.
Vajadusel proovid sekveneeriti haigusetekitaja täpseks tuvastamiseks.
It comes out that the export increases the fastest (2.48%) when the total productivity increases.
Selgus, et ekspordi kõige kiirema kasvu (2,48%) toob kaasa kogutootlikkuse kasv.
The competiveness of the estonian cereal producers: productivity and trading relation
Eesti teraviljatootjate konkurentsivõime: tootlikkuse ja kaubanduse seosed
The empirical analysis supports the earlier studies and stresses the positive relation between the productivity and the export activity.
Empiiriline analüüs andis tõestust varasematele uuringutele, kus on rõhutatud positiivsele seosele tootlikkuse ja eksporditegevuse vahel.
Adequately rapid increase is enhanced by productivity of fixed assets and the land – 1.77% and 1.56% respectively.
Piisavalt kiire kasvu annab ka põhivara- ja maatootlikkus, vastavalt (1,77%) ja (1,56%).
The increase of labour efficiency, productivity per hour and the efficiency of labour costs by 1 per cent gives less than 1 percent in the increase of export (in million EUR).
Tööviljakuse, tunnitootlikkuse ja töökulude tootlikkuse kasvuga 1 protsenti, ekspordi (mln eurodes) kasv moodustas alla 1 protsendi.
The aim of the Bachelor’s thesis is to assess the productivity and its impact on the progress of trading based on the example of Estonian cereal producers.
Bakalaureusetöö eesmärk on hinnata tootlikkuse ja selle mõju kaubanduse edukusele Eesti teraviljatootjate näitel.
To collect input and output data is mainly used the European FADN database, export data is obtained from the external trade statistics data base of the Statistics Board.
Sisendite ja väljundite andmete kogumiseks kasutatakse peamiselt Euroopa FADN andmebaasi ja ekspordi andmete kogumiseks Statistikaameti väliskaubandusstatistika andmebaasi.
To simplify the interpretation of the relations, flexibility ratios are applied.
Seoste tõlgendamise lihtsustamiseks kasutatakse elastsuskordajaid.
However, the main problem is constituted in that fact that the increasing international competition affects the competitiveness of the Estonian cereal producers, therefore it is important to study the productivity of Estonian grain growning as one of the basis of the competitiveness, including also the capability of grain trading and the development prospects of this production direction.
Majandusliku konkurentsivõime tõstmine on kõigi ettevõtete ja majandusharude peamiseks ülesandeks, kuid probleemiks on see, et suurenev rahvusvaheline konkurents mõjutab Eesti teraviljakasvatajate konkurentsivõimet, seega on oluline uurida Eesti teraviljade tootlikkust, kui ühte konkurentsivõime alustest, teraviljadega kaubanduse võimet ning tootmissuuna arenguperspektiive.
To find out the partial productivity, the value of the total production is regarded as output and the factors observed are: the agricultural land, the capital and expenditure.
Osatootlikkuse näitajate leidmisel võetakse väljundina arvesse kogutoodangu väärtuse ning tootmisteguritena on vaatluse all põllumajandusmaa, kapital ja kulud, samuti netolisandväärtuse alusel arvutatakse töö tootlikkused, mille tootmisteguritena on tööjõud.
In order to find out the total productivity, the output is the value of total production and the input is the total profit and for the establishment of relations between export variance diagrams with trend lines are compiled.
Kogutootlikkuse leidmisel võetakse väljundina arvesse kogutoodangu väärtuse ning sisendina kogukulud.
Lactose Clustering and Crystallisation - Experimental Investigation of Pure Solution and Ricotta Cheese Whey
Laktoosi klasterdumine ja kristalliseerumine: Puhta laktoosi lahuse ja ricotta juustu vadaku eksperimentaaluuring
Crystallisation is the main process in lactose production technology.
Laktoosi tootmise tehnoloogiline põhiprotsess on kristalliseerimine.
Investigation of clustering and crystallisation, using new techniques, will provide answers to numerous questions related to crystallisation of lactose and other sugars, as well as crystallography in general.
Selle protsessi uurimine uue meetodiga annab vastuseid paljudele kristalliseerimisprotsessiga seotud küsimustele nii suhkrute kristalliseerimise kui ka üldiselt kristallograafia alal.
It consists of several steps including formation of primary clusters of molecules, nucleation, growth of nuclei, and further formation of crystals.
See sisaldab molekulidest esmaste kogumite ehk klastrite moodustumist, kristallituumade teket, kristallituumade suurenemist ja neist kristallide kujunemist.
The dependence of the lactose crystal final size and shape on the solution pH level and concentration, crystallization temperature and cooling profile were also investigated.
Samuti uuriti, kuidas mõjutavad laktoosikristallide kasvu ja lõppkuju lahuse pH ning kontsentratsioon, kristalliseerimise temperatuur ja temperatuuri alandamise kiirus.
The investigation and use of less traditional source of lactose will have a positive impact on the environment and provide substantial valorisation of these dairy by-products, and thus, have an added value for dairy production in general
Selle ebatraditsioonilise toormaterjali uurimine ja kasutamine aitab täiuslikumalt väärindada piimandussektoris tekkivaid kõrvalsaadusi ja vähendada keskkonnakoormust.
The aim of the current research work was to improve our knowledge about nucleation process and subsequent growth of lactose primary clusters depending on the temperature and concentration of the solution.
Käesoleva teadustöö põhieesmärk oli saada uusi teadmisi laktoosi kristalliseerimise algfaasist – laktoosimolekulide võimest moodustada esmaseid klastreid (kristallide algeid) sõltuvalt temperatuurist ja kontsentratsioonist.
The novelty of the present work was in the application of particularly sensitive optical technique (Zetasizer Nano ZS) to measure lactose particle size.
Käesoleva töö uudsus seisneb selles, et esmaste klastrite uurimiseks kasutati ülitäpseid mõõtmisi võimaldavat aparatuuri (Zetasizer Nano ZS), mille tõttu sai määrata üksiku laktoosimolekuli suurust ja jälgida lahusesse sekkumata laktoosiosakeste liitumisprotsessi.
In Estonia, ricotta cheese whey was studied for the first time.
Eestis ei ole seni ricotta vadaku kasutamise problemaatikaga tegeldud.
The second aspect was that ricotta cheese whey was used as a raw material to explore the influence of environmental conditions on crystal shape and size.
Teine aspekt on see, et analüüsides, mille abil uuriti lahuse parameetrite mõju laktoosi kristallide lõppkujule, kasutati toormaterjalina ricotta juustu vadakut, mida seni on laktoosi tööstuslikuks tootmiseks kasutatud suhteliselt harva.
This raw material is rarely used in lactose production, but recently, stricter environmental requirements have increased interest to it.
Viimastel aastakümnetel on huvi selle tooraine vastu suurenenud.
The limousin breed had the highest least squares mean of conformation score (2.4; O) and the least square mean of carcass mass (322.2 kg) did not differ much from the highest least square mean (325.6 kg) which belonged to breed Blonde d'Aquitaine.
Limusiini tõul oli kõrgeim lihakushinde vähimruutkeskmine (2,4 ehk O) ning rümbamassi vähimruutkeskmine (322,2 kg) ei erinenud palju suurima rümbamassiga (325,6 kg) akviteeni heleda omast.
They were limousin (Li), aberdeen angus (Ab), hereford (Hf), simmental (Si), charolais (Ch), Blonde d'Aquitaine (Ba) and highland cattle (Hc).
Magistritöö jaoks uuriti ainult Eestis levinuimaid lihaveisetõuge, kelleks olid limusiini (Li), aberdiin-anguse (Ab), herefordi (Hf), simmentali (Si), šarolee (Ch), akviteeni hele (Ba) ja šoti mägiveise (Hc) tõud.
The objective of this thesis was to compare the carcass traits of most numerous beef cattle breeds in Estonia in order to find out the breed which gives the best results in Estonian conditions.
Magistritöö eesmärk oli võrrelda Eestis enamkasvatavate lihaveisetõugude lihajõudlus näitajaid ja neid analüüsida, et selgitada välja Eesti tingimustes parimaid tulemusi andvad tõud.
In order to compare beef cattle productivity the correlations between carcass traits were found, regression analysis was made to compare growth speed, linear mixed model and principal component analysis was made to compare carcass traits.
Realiseerimistulemuste võrdlemiseks leiti ning vaadeldi lihajõudlusnäitajate vahelisi seoseid, tehti kasvukiiruste võrdlemiseks regressioonianalüüs, võrreldi lihajõudluse andmeid nii lineaarse segamudeli kui ka peakomponentanalüüsi abil.
Comparison of Estonian Beef Cattle Breeds Productivity
Eesti lihaveisetõugude lihajõudluse võrdlus
It implies that the best carcass traits came from limousin breed.
Siit järeldub, et antud andmete baasil andis limusiini tõug parimaid lihajõudluse tulemusi.
There were statistically significant differences between breeds.
Tõugude kaupa esinesid lihajõudlusandmetes erinevused.
It is very important to choose the right cattle breed while specialising in beef production.
Lihaveisekasvatusega tegelemisel on oluline valida sobiv tõug.
Animal Breeders' Association of Estonia had the most complete data set for this thesis.
Kõige täielikum andmebaas selle töö jaoks saadi Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistult, kus aastate jooksul oli kogutud lihaveiste jõudlusandmeid nagu rümbamass, lihakus- ja rasvasushinne.
The systems must be adabtable to both building functions without any major reinvestments and also they have to be fitted in to a limited area.
Süsteemid peavad olema ümberkohandatavad nii üheks kui teiseks hoone funktsiooniks ilma oluliste lisainvesteeringuteta ja mahtuma piiratud alale.
Ventilation unit is chosen so that it would be able to function with different speed and airflow.
Ventilatsiooniagregaadi valimisel lähtutakse võimalusest töötada erinevate kiiruste ja õhuhulkadega.
Technical systems of the building must correspond to the standards that are set for designing the office buildings or block of flats.
Hoone tehnosüsteemid peavad vastama nii büroohoonete kui ka korterelamute projekteerimise standarditele.
The masters thesis contains technical parameters and isolation of the piping and also the description of the way it is installed.
Töös kirjeldatakse torustiku tehnilisi parameetreid, isolatsiooni ja paigalduse viisi.
The objective of this masters thesis is to design water supply, sewerage, heating and ventilation systems for a office building while taking into consideration that the building might be turned into a tenement(block of flats) in the future.
Magistritöö eesmärgiks on projekteerida veevarustuse-, kanalisatsiooni-, kütte- ning ventilatsioonisüsteemid büroohoonesse, arvestades võimalikku hilisemat ümberehitust korterelamuks.
The office building will be connected with Tartu water network.
Büroohoone ühendatakse Tartu linna veevõrguga.