natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The frequency of flying, also among Estonians, has grown rapidly over time, which is why it is important to research the reasons for this trend.
Inimeste, sealhulgas eestlaste lendamise sagedus on ajas hoogsalt kasvanud, mistõttu on oluline uurida selle tendentsi tagamaid.
The aim of the master's thesis is to find the main reasons why some people have significantly changed their behavioural habits and some have not, although the general environmental awareness is similar.
Magistritöö eesmärk on leida peamised põhjused, miks osa inimesi on oma käitumisharjumusi oluliselt muutnud ja osa mitte, kuigi üldine keskkonnateadlikkus on sarnane.
The results of the study showed that most of the respondents do not feel the connection between environmental awareness and behaviour on a personal level.
Töö tulemustest selgus, et enamik vastanutest ei tunneta personaalsel tasandil seost keskkonnateadlikkuse ja -käitumise vahel.
The work used qualitative methodology and semi-structured interviews with people of different ages who have made changes in their flying habits or, more broadly, made sense of their flying behaviour.
Töös kasutati kvalitatiivset metodoloogiat ja meetodina poolstruktureeritud intervjuusid, mis viidi läbi erinevas vanuses inimestega, kes on teinud oma lennuharjumustes muutusi või laiemalt oma lendamisega seotud käitumuslikke harjumusi mõtestanud.
The Most Common Factors Towards Air Passengers’ Environmental-Friendly Behaviour on Air Travelling
Enamlevinud asjaolud lennureisijate loodussäästlikuma käitumise suunas lendamise näitel
Stronger national and international examples and case studies will help to create eco-friendlier behaviour.
Keskkonnahoidlikumaid käitumisharjumusi aitavavad luua tugevam riiklik ja rahvusvaheline sekkumine ning probleemi näitlikustamine.
Same result is confirmed by previous research papers.
Sama tulemust kinnitavad ka eelnevalt tehtud sarnased uurimustööd.
Received data will be the basis for further research on restoration methods and success.
Saadud andmed on olulised algandmete saamiseks hilisema taastamismeetodite ja -edukuse määramiseks.
60 000 ha of Estonian territory is covered with semi-natural communities, half of which are in the need of restoration.
Eestis on poollooduslikke kooslusi umbes 60 000 ha, millest enamik vajab taastamist.
Collected data was used to create a table and map of orchid habitat, using Mapinfo Pro 15.0.
Kogutud andmed koondati tabelisse, tabeli abil koostati programmi Mapinfo Pro 15.0 abil levikukaardid ja joonised.
Orchidaceae multitude and distribution on Muhu island Oina orchid permanent habitat
Käpaliste (Orchidaceae) arvukus ja levik Muhu saarel Oina käpaliste püsielupaigas
Semi-natural communities provide habitat to several rare species, one of them are orchids.
Poollooduslikud kooslused pakuvad elupaika mitmetele haruldastele liikidele, mille hulgas on ka käpalised.
Previous studies researched forest clear cutting impact on lady's slippers growing in Õisu landscape area, also research was executed in alvars locating on Muhu island.
Varasemalt on uuritud lageraie mõju kaunile kuldkingale Õisu maastikualal ning uuringuid on tehtud ka Muhu saarel asuvatel alvaritel.
Received data shows that orchids grow best in half shadow and change in light conditions directly affect the quantity of orchids.
Saadud tulemustest selgus, et käpalised kasvavad kõige paremini poolvarjus ning valgustingimuste muutudes kahaneb taimede arv märgatavalt.
Appropriate light conditions can be achieved with extensive management (mowing, grazing).
Seetõttu on oluline püsielupaigas säilitada puisniitudele omased poolvarjulised tingimused, mida on võimalik saavutada pideva ekstensiivse majandamisega (niitmine, karjatamine).
During fieldwork exact locations of orchids were marked on the map with their coordinates, quantity and light conditions.
Välitööde käigus märgiti üles täpsete koordinaatidega taimede kasvukoht, nende täpne arv ja valgustingimused.
Research goal is to identify the quantity of Oina orchids and to clarify which area is more suitable for them to grow in, using data collected in summer of 2018 and 2019 on Muhu island.
Töö eesmärk on 2018 ja 2019 aasta suvel Muhu saarel Oina käpaliste püsielupaiga taastamist vajaval puisniidul kogutud andmete põhjal välja selgitada, milline on alal käppade arvukus ja milliseid kasvutingimusi nad eelistavad.
When performing area restoration works, orchids' place of growth should be taken into consideration, not to damage them.
Ala taastades peab olema ettevaatlik, et seal kasvavaid käpalisi võimalikult vähe kahjustataks.
Due to the expansion of agriculture and the destructive effect it had on semi-natural communities, it’s species are considered endangered.
Põllumajanduse areng tõi endaga kaasa poollooduslike koosluste hävimise, mille tagajärel on ohus aladel olevad looma-ja taimeliigid.
When semi-natural communities are no longer managed they start to overgrow with bushes and forest thus not providing suitable light conditions for orchids anymore.
Majandmise lõppedes kasvavad poollooduslikele kooslustele tihe võsa ja mets, mis muudavad nende valgustingimusi ja kasvutingimused muutuvad käpalistele ebasobivaks.
This is the reason why clarifying specific and favorable locations of orchids is important.
Selle jaoks on vajalik teada nende täpseid asukohti alal ning ka nende eelistusi kasvutingimuste suhtes.
Variants with unpaired numbers got fertilizer two times and paired numbers one time.
Paaritu arvuga variandid said väetist kaks kord ja paaris arvuga üks kord.
Two daylily cultivars were observed: ‘Aten’ and ‘Texas Sunlight’.
Vaadeldi kahte päevaliilia sorti: ‘Aten’ ja ‘Texas Sunlight’.
The experiment was carried out in OÜ Aiasõber gardening farm in the year of 2012.
Katse viidi läbi OÜ Aiasõber aiandis 2012. aastal.
The results of the present experiment will help daylily sellers to demonstrate plants in their intense flower color to their customers and give them advise how to take care of daylilies properly.
Uurimistöö tulemused aitavad päevaliilia müüjatel näidata oma klientidele päevaliilia intensiivset õie värvus ja anda neile nõu, kuidas taimi õigesti hooldada.
According to the results, terraflex and magnesium nitrate impact was bigger when daylilies were fertilized two times.
Vastavalt tulemustele oli terraflex’i ja mageesiumnitraadi mõju suurem, kui päevaliiliaid väetati kaks korda.
During the experiment following parameters were measured: content of chlorophyll in leaves, substrate pH, flower color lightness, chroma, hue angle, flower redness and yellowness.
Katse jooksul viidi läbi järgmisi mõõtmisi: klorofülli sisaldus lehtedes, substraadi pH, õie värvuse heledus, värvsus, värvitooni nurk, õite punasus ja kollasus.
Best results were achieved in cultivar ‘Aten’ with magnesium nitrate and in cultivar ‘Texas Sunlight’ with magnesium nitrate, potassium sulphate and terraflex.
Parimad tulemused saavutati sordi ‘Aten’ puhul magneesiumnitraadiga ja ‘Texas Sunlight’ puhul magneesiumnitraadi, kaaliumsulfaadi ja terraflex’iga.
The effect of fertilization on flower color of daylily (Hemerocallis hybrid hort.)
Väetamise mõju aed-päevaliilia (Hemerocallis hybrida hort.)
Four different fertilizers were used in the experiment: magnesium sulfate, magnesium nitrate, potassium sulphate and terraflex.
Katses kasutati nelja erinevat väetist: magneesiumsulfaat, magneesiumnitraat, kaaliumsulfaat ja terraflex.
The results showed that fertilization affects flower color of containerized daylily plants.
Katse tulemused näitasid, et väetamine mõjutab päevaliilia õite värvust.
The aim of the M. Sc. thesis was to determine the effect of fertilization on flower color of daylily (Hemerocallis Hybrida Hort.)
Magistritöö eesmärgiks oli kindlaks määrata väetamise mõju aed-päevaliilia õite värvusele.
This study confirms the theory of optimal foraging theory.
Antud uuring kinnitab optimaalse toitumiskäitumise teooriat.
Due to the disturbances, the plant tries to find a better habitat and directs its daughter plants elsewhere, where the habitat is hopefully more suitable.
Häiringutest tingituna püüab taim leida paremat kasvukohta ning suunab oma tütarrameteid mujale, kus on loodetavasti sobivam kasvukeskkond.
The impact of habitat productivity and mowing on vegetative propagation of two Carex species
Kasvukoha tootlikkuse ja niitmise mõju kahe tarnaliigi vegetatiivsele paljunemisele
According to the last hypothesis, the plant selects vegetative propagation when the community is affected by sowing sugar, i.e. taking away nutrients, as the plant is depleted of reserves for growing longer shoots.
Viimase hüpoteesi järgi valib taim vegetatiivse uuenemise, kui kooslust mõjutatakse suhkru külvamise ehk toitainete äravõtmisega, sest taimel puuduvad piisavad varud, et kasvatada pikemaid võsusid.
Both of the plants studied in the test (Carex flacca and Carex tomentosa) chose, in case of stress, vegetative reproduction and the mother plants grew more clonal offspring and longer rhizomes than the plants of the same species on the cotrol treatment.
Mõlemad katses uuritud taimed (Carex flacca ja Carex tomentosa) valisid stressi korral vegetatiivse uuenemise ning emataimed kasvatasid rohkem järglasi ja pikemaid risoome kui liigikaaslased katse kontrollruutudel.
Also the hypothesis, according to which regular fertilisation of a community does not affect the way the plant reproduces, was confirmed, because in such a case there are sufficient nutrients and – due to the abundance of resources – the plant is able to grow both longer shoots and also longer rhizomes.
Tõestamist leidis ka hüpotees, mille kohaselt koosluse regulaarne väetamine ei mõjuta taime paljunemisviisi, sest toitaineid on piisavalt ja tänu ressursirohkusele jaksab taim kasvatada nii pikemaid võsusid kui ka pikemaid risoome.
It is more purposeful for the plant to direct its growth into the rhizomes, so that it could find a more suitable habitat.
Taimel on ellujäämiseks kasulikum suunata kasvujõud risoomidesse, et leida eluks sobivam kasvukoht.
The aim of this thesis was to answer the question of whether and how mowing and availability of nutrients affect the vegetative reproduction of clonal plants on the example of two species in the Carex genus.
Käesolevas uurimistöös otsiti vastuseid küsimustele, kas ja kuidas niitmine ning toitainete kättesaadavus mõjutavad tarna perekonna (Carex) liikidel vegetatiivset paljunemist.
The studied plants grew taller, their rhizomes grew longer, and mother plants produced more clonal offspring.
Uuritavad taimed kasvasid kõrgemaks nende risoomid pikemaks ning emataimed produtseerisid rohkem järglasi, taimed on elujõulisemad ja konkurentsis edukamad.
The first of the hypotheses was that regular mowing causes a decrease in the generative reproduction.
Töös püstitatud hüpoteesidest pidasid paika kõik hüpoteesid, millest esimese kohaselt regulaarsel niitmisel väheneb koosluses generatiivselt paljunevate rohttaimede arvukus.
The plants of mown only treatment grew long rhizomes to reach a patch, where there would be less disturbances, whereas the ratio of generative shoots to vegetative shots decreased.
Käesolevas töös uuritud taimed kasvatasid niidetud katseruutudes pikki risoome, et jõuda laiku, kus oleks vähem häiringuid ja eluks sobivam keskkond.
Shortcuts and terraces
Otseteed ja terrassid
Car parking is targeting underground.
Autode parkimine on suunatud maa alla.
The complete design solution was created by using number of ideas and elements from the autumn work and following the conclusion of the analysis.
Lõplik lõputöö lahendus koosnes sügisese töö ideedest ja elementidest ning tugines analüüsil saadud järeldustele.
The aim of the bachelor work was to find more effective solution to the Tartu citycenter area that would be attractive and suitable for the surrounding environment.
Bakalaureusetöö eesmärk oli leida Tartu kesklinna alale senisest efektiivsem lahendus, mis oleks atraktiivne ja ümbritsevasse keskkonda sobiv.
The new solution will give them more features and users.
Uus lahendus toob neile juurde rohkem funktsioone ja kasutajaid.
New buildings bring more prominence to the street corridors and direct views.
Uued ehitised toovad tänavakoridore rohkem esile ja suunavad vaateid.
New commercial buildings and the areas between them are attractive and there are more places where people can stay longer.
Uued ärihooned ja nendevahelised alad on atraktiivsed ja alale on juurde tulnud palju selliseid kohti, kus jalakäija saab pikemalt peatuda.
Wooden terraces bring more nature look to the city.
Puidust terrassid toovad linnapilti rohkem looduslikkust.
The aim was to provide the area with more features and users.
Eesmärk oli alale anda rohkem funktsioone ja kasutajaid.
The new design takes into account the existing movement routes and is interesting to people.
Uus kujundus arvestab olemasolevaid liikumismarsruute ja teeb alade kasutamise inimestele huvitavamaks.
Thesis was a continuation of the fall semester course "Urban landscape design".
Lõputöö oli jätk sügissemestril olnud ainele „Linnaruumi kujundamine".
Retaining walls create zones of varying heights and are also appropriate places for the benches.
Tugimüürid tekitavad erineva kõrgusega alasid ja on sobivaks kohaks istepinkidele.
New plants are resistant and fit to the urban environment.
Haljastusse on projekteeritud linnakeskkonda sobivad ja vastupidavad liigid.
Citycenter green areas are mainly used as shortcuts and passing through routes.
Kesklinna haljasalad on hetkel peamiselt vaid läbikäiguna kasutatavad alad.
There were also some differences, but the discrepancies between the stations can be derived from characteristics of observation locations.
Esines ka teatud erinevusi, kuid lahkuminekud jaamade vahel võivad olla põhjendatavad vaatluskoha omadustega.
This research studies how wind speeds vary in different locations according years, seasons, months, and days.
Töös uuritakse, kuidas tuule kiirus varieerub vastavalt asukohale aastate, aastaaegade, kuude ja ööpäeva lõikes.
In conclusion to analysis of ten years average wind speed data was noticed that fluctuations of average wind speed in the whole period were 6...13% and maximum changes between years were 14..23%.
Analüüsides kümne aasta keskmiste tuule kiiruste andmeid, jõuti järeldusele, et kiirus muutus kogu perioodi keskmisest 6...13% ning maksimaalsed muutused aastate vahel olid 14...23%.
For observation stations in the coastal area have been selected Pakri and Virtsu, at the coast of Peipsi lake located Tiirikoja and inland stations Kuusiku and Jõgeva.
Vaatlusjaamadeks on valitud rannikualal Pakri ja Virstu, Peipsi ääres asuv Tiirikoja ning sisemaal Kuusiku ja Jõgeva.
The analysis revealed that the inland observation stations had the closest results.
Analüüsi käigus selgus, et sisemaa vaatlusjaamade tulemused olid kõige sarnasemad.
Analysis of Periodic Variations about Wind Speed in Estonia
Eesti tuule kiiruste perioodilisuse analüüs
Coastal observation stations analysis revealed that between Virtsu and Pakri are quite big differences.
Rannikualade vaatlusjaamade analüüsist selgus, et Virtsu ja Pakri vahel on üsna suured erinevused.
The fluctuations throughout the year was up to 30...40%.
Muutus kuude lõikes oli 30...40%.
The maximum fluctuations in wind speed between seasons were 17...21%.
Aastaaegade lõikes oli maksimaalne muutus kiirustes 17...21%.
The main task of this research is to analyse data of periodical fluctuations of Estonian wind speeds and changes of behaviour in the different periods of time.
Töö põhiülesanne on analüüsida Eesti tuule kiiruste perioodilist käitumist.
The most homogenous wind speed during the 24 hour period was registered in Pakri and Virtsu where it changed accordingly 9% and 14%.
Ööpäeva lõikes oli kõige ühtlasem tuule kiirus Pakris ja Virtsus, mis muutus vastavalt 9% ja 14%.
The data of this research was sourced from Estonian Meteorological and Hydrological Institute and has been taken from observation stations network during 2006...2015 and is determined by the average speed for each data hour.
Vaatlusandmetena on kasutatud EMHI vaatlusjaamade võrgu 2006...2015. aastate tuule kiirusi.
The highest 24 hour change was registered in inland stations, ranging close to 30%.
Sisemaal oli ööpäevane kiiruste muutus suurem, jäädes 30% lähedale.
The highest wind speeds were measured in the autumn, winter and spring, and the calmest were summer months.
Aastastes ja ööpäevastes kiirustes oli tugevaim korrelatsioon Kuusiku ja Jõgeva vahel, aastaaegade lõikes Virtsu ja Tiirikoja kiirustes.
It also examines how the data is correlated at similar locations.
Samuti vaadeldakse, kuidas korreleeruvad sarnaste asukohtade kiirused ning kas on võimalik ühe vaatluskoha kiiruste järgi modelleerida teise punkti kiiruseid.
Twelve different exotic ash species were found in Estonia.
Eestist leiti 12 erinevat saare võõrliiki.
It is a fast spreading invasive pathogen, that causes massive dieback of trees, mostly on common ash (Fraxinus excelsior).
See on kiiresti leviv invasiivne patogeen, mis põhjustab ulatuslikku puude suremist eelkõige harilikul saarel (Fraxinus excelsior).
On the found trees health condition was evaluated, samples (leaves, shoots and leaf petioles) were collected and the trees measured.
Leitud puudel hinnati nende tervislikku seisundit, koguti proovid (lehed, võrsed ja leherootsud) ja võeti puude mõõtmed.
Micro-fungi isolated to pure culture from the collected samples are mostly known as saprotrophs, but some are known as pathogens of different plant species.
Proovidest leitud mikroseentest on enamus tuntud kui saprotroofid, ning mõned teada ka erinevate taimede patogeenidena.
More frequently isolated fungi from foliage were: Alternaria alternata, Phomopsis sp., Sordariomycetes sp., Hypoxylon serpens, Neofabraea sp. Hypoxylon fuscum, Phoma macrostoma and Phoma sp.
Enam levinud seeneliigid või perekonnad, mida isoleeriti puhaskultuuri saarte lehestikust ja võrsetest olid järgnevad: Alternaria alternata , Phomopsis sp., Sordariomycetes sp., Hypoxylon serpens, Neofabraea sp. Hypoxylon fuscum, Phoma macrostoma ja Phoma sp. H. pseudoalbidust isoleeriti neljal korral sogdi saare (F. sogdiana) võrsetelt ja ühel korral pensilvaania saare (F. pennsilvanica) seemnelt.
Also the aim was to analyse interaction between different isolated fungi and H. pseudoalbidus, to determine possible antagonistic fungi to H. pseudoalbidus.
Eesmärk oli ka analüüsida isoleeritud seente ja H. pseudoalbidus vastasmõjusid, et otsida võimalike antagoniste H. pseudoalbidusele.
Health condition of ash species (Fraxinus spp.)
Eksoot-saareliikide (Fraxinus spp.)
in Europe, that is caused by ascomycete fungus Hymenoscyphus pseudoalbidus.
liikidel leviv seenhaigus, mida põhjustab kottseen Hymenoscyphus pseudoalbidus.
Species isolated from leaf petioles were incubated in dual-culture with H. pseudoalbidus to assess their interaction.
Mahalangenud leherootsudelt isoleeritud seeneliigid ja H. pseudoalbidus külvati kokku duaalkultuuri, et selgitada nende omavahelist vastasmõju.
From the collected samples fungal isolations was done and the species of the isolated fungi determined.
Kogutud proovidest isoleeriti seal elavad mikroseened ning määrati nende liigid.
and fungal diversity in foliage of ash
tervislik seisund ning seente mitmekesisus saareliikide lehestikus
Study the micro-fungi in their foliage and shoots, isolate them in pure culture and determine their species.
Uurimuse eesmärgiks oli hinnata Eestis kasvavate eksoot-saare liikide tervislikku seisundit ja uurida nende lehestikus ja võrsetel elavaid mikroseeni ning isoleerida neid puhaskultuuri, määrata liigid ja nende arvukus.
To find exotic ash species in Estonia corresponding literature was reviewed.
Eksootsaare liikide otsimisel lähtuti erinevates kirjanduse allikates olevatest andmetest.
These species were: Epicoccum nigrum, Phomopsis sp., Alternaria alternata, Lewia infectoria and Daldinia loculata Health of the exotic ash trees (except for Fraxinus Nigra and Fraxinus potamophilia) in Estonia is in general up to now better then the health of common ash.
Eksootsaarte (v.a Fraxinus Nigra ja Fraxinus potamophilia) tervislik seisund Eestis on hetkel üldiselt parem kui harilikul saarel.
The best antagonistic effect to H. pseudoalbidus had D. Loculata.
Vastasmõju katses olid parimad antagonistlikud omadused D. Loculatal.
Further research is needed to determine a usable antagonistic fungus for H. pseudoalbidus.
Seente vastasmõjusid oleks tarvis kindlasti veel edasi uurida, et selgitada kas mõni leitud liikidest oleks sobiv H. pseudoalbiduse antagonist.
Surely this subject needs further investigation and hopefully this work will be a useful material for the next researchers.
Kindlasti vajab teema edasist uurimist ning loodetavasti on käesolev töö kasulikuks materjaliks järgmistele uurijatele.
Staphylococcus aureus is a common human pathogen that causes food-borne outbreaks by expressing various resistance mechanisms and virulence factors.
Staphylococcus aureus on levinud inimpatogeen, mis põhjustab toiduga seotud haiguspuhanguid, rakendades selleks mitmesuguseid resistentsusmehhanisme ja virulentsustegureid.
Several strains of S. aureus produce a variety of thermotolerant enterotoxins, thus posing a threat to the food industry, including cheese-making.
Mitmed S. aureus’e tüved produtseerivad erinevaid termotolerantseid enterotoksiine, kujutades endast nii ohtu toiduainetööstusele, sh. juustutööstusele.
Microbiological diversity and presence of MRSA in parmesan type cheese brine
Mikrobioloogiline mitmekesisus ning MRSA esinemine parmesan tüüpi juustu soolvees
The aim of this bachelor’s thesis was therefore to give a primary review of the potential microbiota of parmesan type cheese brine and to explore the presence of MRSA.
Bakalaureusetöö eesmärk oli seetõttu anda esmane ülevaade parmesan tüüpi juustu soolvees esineda võivast mikrobiootast, sh uurida MRSA esinemist selles.
There are no data on the presence of methicillin-resistant S. aureus (MRSA) strains in cheese brine.
Täielikult puuduvad andmed metitsilliinresistentsete S. aureus (MRSA) tüvede esinemisest soolvees.
There is very little information available at the moment on the microbiota of brine especially that used for parmesan type cheese production.
Juustu, eriti parmesan tüüpi juustu, soolvee mikrobiootast on kirjanduses hetkel veel väga vähe teada.
The results of the study revealed that S. aureus was absent in all of the studied brine samples, therefore the presence of MRSA in these samples was not explored.
Eksperimentaalses osas teostati Eestis tegutsevast piimatööstusest kogutud parmesan tüüpi juustu soolveeproovide molekulaarne uuring, mille tulemusel selgus, et kõigis uuritud soolveeproovides S. aureus puudus, mistõttu MRSA esinemist antud proovides ei analüüsitud.
There have been enough visitors to the programs.
Programmide külastajaid on aga olnud siiani piisavalt.
The satisfaction study of the nature training program of The State Forest Management Centre´s (RMK) Elistvere nature centre
Rahulolu uuring RMK Elistvere looduskeskuse loodusõppeprogrammidega
Visitors were also satisfied of the lenght of the program and of the price.
Oldi rahul ka enamuselt programmi kestuse kui ka hinnaga.
For conlusion, I can say, that all the groups, who visited the nature training programs of The State Forest Management Centre´s (RMK) Elistvere nature centre, were satisfied because of the experience.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et grupid, kes RMK Elistvere looduskeskuse loodusõppeprogramme on külastanud, on rahule jäänud sealt saadava kogemusega.
From the satisfaction study, it turned out that visitors loved the most what the guide spoke – lots of informatsion but concreet.
Küsitluse käigus selgus, et meeldis ennekõike programmi läbi viiva giidi informatiivne, ent konkreetne jutt.
Much information were found on The Internet from The RMK homepage.
Kõige enam leiti informatsiooni programmide kohta RMK kodulehelt ja teisena reklaam e-kirjadest.
People also thought that there were enough advertisement about the programs.
Lisaks leiti, et reklaami loodusprogrammide kohta on piisavalt, sest enamik leidis programmi kohta informatsiooni nendele saadetud elektroonkirjas.