natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The analysis of the literature provides an overview of the valuable environment of urban space, helps to understand the nature of gas stations and provides guidance on the design directions.
Kirjanduse analüüs annab ülevaate väärtuslikust linnaruumi keskkonnast, aitab mõtestada tanklate olemust ning annab juhiseid tanklate kujundamise suundadest.
The individual concepts of gas station areas mainly consist of emphasizing the good features around the project areas and extending them to the project area.
Tankla alade individuaalsed kontseptsioonid seisnevad peamiselt projektalade ümbruses olevate heade omaduste rõhutamises ning laiendamises projektalale.
The design solutions are draw on location-based analyzes, place spirit and concept.
Kujunduslahendused lähtuvad asukohapõhistest analüüsidest, paigavaimust ning kontseptsioonist.
Gas station areas are architecturally poor, unusual and similar landscapes, where small cubical buildings are usually located among the tarmac fields and surrounded by tall flags and signs.
Tankla alad on kummalised ja ühetaolised maastikud, mis tavaliselt ei hiilga arhitektuuri poolest, kus väike kuubikust ehitis asub keset asfaltvälja ning ala ümbruses domineerivad suured lipud ja sildid.
The objective of this BA thesis is to turn similar gas station areas an environmentally rich and valuable part of the urban environment on the example of two project areas.
Bakalaureusetöö eesmärk on muuta anonüümne tankla ala väärtuslikumaks linnaruumi keskkonna osaks kahe ala näitel, millest üks asub Lasnamäel ja teine Jõhvis.
One project area is located in Lasnamäe district of Tallinn and the other in Jõhvi.
Lasnamäe, Osmussaare st 15 and Jõhvi, Puru tee 5b Terminal Oil gas station design projects
Smartphone based breathalyzer
Nutitelefonipõhine alkomeeter
Project starts with setting of the goals for the device and continues with an overview of different types of breathalyzers in use, different connection possibilities with smarthphones and explains positives and negatives of all the types.
Eeliseks teiste sarnaste seadmete ees on töös toodud seadme kasutamise lihtsus, lisa toiteallika puudumine ja nutitelefoni külge ühendumine.
Finally a possible buildable solution is proposed.
Lisaks on toodud üks võimalikest lahendustest ka seadme korpuse ehitamiseks.
This project is about finding a solution for making an attractive, simple to use and cheap smarthphone based breathalyzer.
Töö eesmärgiks oli välja pakkuda lahendus nutitelefonipõhise alkomeetri ehituseks.
The project analyses different possibilites for creating such a device.
Samuti võib välja töötada erinevaid korpuste lahendusi, et seade oleks välimuselt atraktiivne erinevatele inimestele.
Comparing men and women, females were more health-conscious.
Naiste ja meeste võrdluses osutusid naised terviseteadlikumaks.
All together 110 people answered to the questionnaire: 40 males and 70 females, from who half had higher education and half had secondary education.
Küsitlusele vastas 40 meest ja 70 naist; vastajatest pooled olid keskharidusega ja pooled kõrgharidusega.
Peoples knowledge were most of all influenced by age: the youngest age group (16-25 years old) paid less attention to the quality of apples and the probability that they would also press apples with signs of moulds, was larger.
Küsitletute teadlikkust mõjutas kõige enam vanus: kõige noorem vanusegrupp (16-25 aastased) pööras vähem tähelepanu mahlaks pressitavate õunte kvaliteedile, pressides tõenäolisemalt mahla ka riknemistunnustega õuntest.
Consumption of healthy and domestic foods is becoming more and more popular.
Tervislik toitumine muutub üha populaarsemaks, samuti väärtustatakse üha enam kodumaiseid aiasaadusi.
In addition to fresh fruits, consumption of not-from-concentrate (NFC) fruit juices is increasing.
Lisaks värsketele puuviljadele on populaarsust kogunud ka puuviljamahlad.
Pressing juice at home from the apples grown in domestic gardens has long traditions in Estonia and is still practiced by several families.
Kodune õunamahla pressimine on pikkade traditsioonidega ja paljud eesti pered eelistavad siiani ise õuntest mahla pressida.
The aim of the current research was to find out, which knowledge people, who produce apple juice at home, have about health-beneficial and health- threatening compounds in apple juice.
Käesoleva uurimuse eesmärgiks oli välja selgitada, milline on Eestis kodustes tingimustes õunamahla pressijate teadlikkus õuntes sisalduvatest tervisele potentsiaalselt kasulikest ja kahjulikest ainetest ja kuivõrd kasutatakse kodustes tingimustes mahla pressimisel mükotoksiinide ohtu vähendavaid võtteid.
Knowledge of health-beneficial and health-threatening compounds in apple juice among people who produce apple juice at home
Kodustes tingimustes õunamahla valmistajate teadlikkus õunamahlas sisalduvatest inimtervisele kasulikest ja kahjulikest ainetest
The results indicated that people have poor knowledge about both health-beneficial and health-threatening compounds in apple juice.
Uurimustulemustest selgus, et inimeste teadlikkus õunamahlas leiduvatest kasulikest ühenditest on puudulik.
The questionnaire contained both close-ended and open-ended questions.
Uuritava probleemi lahendamiseks kasutas autor ankeetküsitlust.
Consideration of individual employment disputes as an economic development indicator in Estonia from 2006 to 2012
Individuaalsete töövaidluste käsitlus majanduse arengu indikaatorina Eestis aastatel 2006-2012
Said indicators describe economic shifts and give a chance to understand and foresee them.
Indikaatorid iseloomustavad majanduses toimuvaid muutuseid ja annavad võimaluse mõista ja ette näha toimuvaid muutusi.
To achieve this goal, the author analysed how this indicator describes the economy, which functions does it fulfill and if there is enough evidence to consider it to be important enough to be chosen as an indicator.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsiti, kuidas iseloomustab antud näitaja majandust, milliseid funktsioone see näitaja täidab ning kas on piisavalt alust selle indikaatoriks valimisel.
The goal of this research paper was to find out how individual employment disputes which describe work relations and conditions, could be considered to be an economic development indicator.
Antud uurimistöö eesmärk oli välja selgitada, kuidas on võimalik individuaalseid töövaidluseid, mis on töösuhete ja –tingimuste näitaja, käsitleda majanduse arengu indikaatorina.
In addition, individual employment disputes were compared with the changes that took place in Estonia from 2006 to 2012 in the economic growth, also known as the gross domestic product; in registered unemployment and in the economic trust index.
Lisaks võrreldi individuaalsetes töövaidlustes toimunud muutuseid majanduskasvu ehk sisemajanduse koguproduktis, registreeritud töötuses ja majanduse usaldusindeksis toimunud muutustega Eestis ajavahemikus 2006-2012.
There are many different parameters for analysing the current state and the changes taking place in the economy and they are called economic development indicators.
Majanduse hetkeseisu ja arengusuundade analüüsimiseks on olemas palju erinevaid näitajaid, mida nimetatakse arenguindikaatoriteks.
The same connection can be seen when comparing the causes of disputes and unemployment- the increasing number of lay-offs increases the number of contesting the termination of employment contracts and receiving the final pay.
Sama seos selgus töövaidluste ja töötuse põhjuste võrdlusel- suurenenud koondatute arv tähendab ka töölepingu ülesütlemise ja lõpparve kättesaamist puudutavate nõuete kasvu.
As a result of these comparing analisis, it could be said that individual employment disputes are a social indicator, which fulfills all the required functions and is an important indicator, that describes the changes taking place in the economic development.
Analüüside tulemusena selgus, et individuaalsed töövaidlused on sotsiaalne indikaator, mis täidab indikaatorile omaseid funktsioone ja on oluline näitaja majanduse arengus toimuvate muutuste iseloomustamisel.
As can be seen as a result of all three comparisons, the number of employment disputes increases as the economic state worsens, therefore it is proven that it can be considered to be an economic indicator.
Kõigi kolme võrdluse tulemus näitab, et töövaidluste arv kasvab koos majanduse olukorra halvenemisega, seega on tõestatud, et antud näitajat saab käsitleda majanduse arengu indikaatorina.
The analysis of the statistical data of different economic development indicators showed that the changes occur at the same time as those in the employment disputes and that these regularities are not random.
Arenguindikaatorite statistiliste andmete võrdlus näitas, et individuaalsetes töövaidlustes toimuvad muutused on vastavuses teiste oluliste majanduse arengu indikaatoritega ning võrdluse tulemused ei ole juhuslikud.
Also, it could be considered to be important when describing the results of national legislation, especially the employment contract law that is the main law in Estonia that regulates work relations.
Samuti on see oluline näitaja riigi seadusandluse muutmisel, sest iseloomustab töölepingu seaduses tehtud muudatuste mõju töösuhetele.
When comparing the disputes and registerred unemployment, it is clear that those two increase at the same time, which means that the increasing disputes describe a deteriorating work market.
Töötute kiire lisandumine ning töövaidluste arvu kasv toimuvad samaaegselt, seega kirjeldavad töövaidlused tööturul valitseva olukorra halvenemist.
As the economic growth declines the number of employment disputes increases.
Majanduskasvu asendumine langusetsükliga toob kaasa individuaalsete töövaidluste arvu kasvu.
Before the number of individual employment disputes grows, a certain decrease in the economic trust can be noted from different sectors of the economy.
Töövaidluste arvu suurenemisel võib eelnevalt täheldada majandussektorite kindlustunde vähenemist, mida võib pidada töösuhete pingestumise põhjuseks.
Possibilities for the protection of proteins and starch in ruminant nutrition
Proteiini ja tärklise kaitsmise võimalused mäletsejaliste söötmisel
This study gives an overview, based on the scientific literature, of different possibilities to increase the amount of bypass protein and starch in ruminant feeds.
Magistritöö käigus uuriti kirjandusele tuginedes erinevaid võimalusi vähendamaks söödaproteiini ja -tärklise vatsas lõhustuvust.
Treating rapeseed cake with 30 ml of Agroprotect had no more effect on the proportions of the protein fractions than the 10 ml treatment.
30 ml protekteerimisvahendi kasutamisel proteiini fraktsioonide muutustele, võrreldes 10 ml preparaadiga töötlemisel, täiendavat mõju ei olnud.
• Treating cold-pressed rapeseed cake with the 10 ml Agroprotect treatment reduced protein degradability in the rumen.
• Külmpressrapsikoogi B töötlemine 10 ml lignosulfonaadi preparaadiga vähendas kuivaine efektiivset lõhustuvust.
The aim of this study was to determine the effect of treatment with Agroprotect, a chemical product with the main active substance being lignosulfonate, on protein and dry matter degradation of rapeseed cake and dry matter and starch degradation of high-moisture barley.
Oma uuringutes selgitati lignosulfonaadil põhineva preparaadi Agroprotect mõju kahe külmpressitud rapsikoogi (A ja B) ja ühe kuumtöötlemisel saadud rapsikoogi (K) kuivaine ja proteiini lõhustuvusele ning konserveeritud odra kuivaine ja tärklise lõhustuvusele vatsas in sacco meetodil.
Cold-pressed rapeseed cake (A) had a higher crude fat content (278 g/kg DM) compare to other cakes, cake B had 136 and cake K (heat treated) had 114 g/kg DM of crude fat.
Rapsikooke A ja K ning konserveeritud otra töödeldi 0 (kontroll) ja 10 ml preparaadiga ning rapsikooki B täiendavalt ka 30 ml preparaadiga.
The conversion of fractions in the dry matter was greatest when the 30 ml volume of added Agroprotect was used.
Muutus oli seda suurem, mida suuremat protekteerimisvahendi kogust kasutati.
For high-yielding dairy cows, the diet should contain feeds with ruminally undegradable protein which are digested in lower parts of the digestive tract and supply additional amino acids to the animal.
Selleks, et katta suure piimaanniga veiste proteiini- ja energiatarve tuleb ratsiooni lisada vatsast mööduvat, seedesüsteemi alaosades seeduvat proteiini ja tärklist.
The decrease was even greater when rapeseed cake was treated with the highest rate of addition of 30 ml/kg.
Enim avaldas külmpressrapsikoogi kuivaine lõhustuvusele vatsas mõju 30 ml preparaadiga töötlemine.
• Agroprotect treatment did not affect wither the dry matter or the starch rumen degradability of the high-moisture barley.
• Konserveeritud odra kuivaine ja tärklise lõhustuvust vatsas lignosulfonaadiga töötlemine ei mõjutanud.
• Chemical treatment with Agroprotect had no effect on the dry matter or protein rumen degradability of the heat-treated rapeseed cake samples.
• Kuumtöötlemise teel saadud rapsikoogi kuivaine ja proteiini lõhustuvusele kasutatud preparaat mõju ei avaldanud.
• The protein soluble fraction decreased while the rumen undegradable fraction increased following treatment of cold-pressed rapeseed cake with 10 ml of Agroprotect.
• Töötlemine 10 ml preparaadiga vähendas külmpressitud rapsikoogi proteiini lõhustuvust vatsas.
To achieve this a range of thermal and chemical treatments are used to increase the amount of ruminally undegradable protein in protein feeds.
Vastupidiselt magistritöös saadud tulemustele, on varem tehtud uurimuses leitud, et söödas sisalduv rasv kuivaine ja proteiini lõhustuvust keemilisel töötlemisel ei mõjuta.
Soluble, rumendegradable and rumenundegradable fractions of the feed dry matters and protein were determined.
Varasemalt tehtud katsed on näidanud, et söödamaterjali keemiline töötlemine ja seejärel kuumutamine on vähendanud kuivaine ja proteiini lõhustuvust.
• A decrease in the soluble fraction and an increase in the rumen-undegradable fraction of dry matter of rapeseed cake B was found with addition of agroprotect.
• Külmpressitud rapsikoogi töötlemise tulemusel vähenes kuivaine lahustuva fraktsiooni osakaal ning suurenes vatsas lõhustuva ja lõhustumatu fraktsiooni osakaal.
During their lifetime, people will have some kind of contact with health service institutions.
Elu jooksul puutuvad inimesed terviseasutustega kokku tõenäoliselt palju.
The availability of medical care in Estonia is rated good but the question is if the environment around the health service institution supports people’s convalescence?
Eestis on küll üldarstiabi kättesaadavus hinnatud heaks, kuid omaette küsimus on kas terviseasutuse ümber olev keskkond toetab inimese tervenemist.
After obtaining the results, the correlation between the theories and the percentage of incidence was calculated.
Seejärel leidsin tulemuste vahelise korrelatsiooni ning protsendi teooriate esinemissageduse kohta asukoha järgi.
Inventory of green spaces in health service institutions based on methods of healing landscapes in Põlva and Võru county
Terviseasutuste haljasala roheruumide inventeerimine tervendavate maastike valikmeetodite järgi Põlva ja Võru maakonnas
This topic is important because people can potentially derive health benefits from the environment as well as from medical care workers.
Antud teema on oluline, sest inimesed peaksid saama abi lisaks arstidele ka keskkonnast, kus nad viibivad.
Estonian health service institutions have the potential to help the patients and institution workers through well-designed greenspaces, but this potential is not used it’s fullest.
Eesti terviseasutuste väliruumides on potentsiaali patsiente ning töötajaid aidata, kuid seda ei suudeta või ei osata kasutada.
The goal for this thesis was to describe health service institutions' greenspaces and determine the factors that contribute tohealing landscapes in Võru and Põlva county using different methods and theories from environmental psychology.
Uurimistöö eesmärgiks on Põlva ja Võru maakonna terviseasutuste rohealade kirjeldamine ja tervendavate maastike määratlemine klassifikatsiooni alusel, kasutades hindamiseks maastiku keskkonna psühholoogia teooriaid ja -mõõdikuid.
It was found that the Estonian health service institutions needed more designed greenspaces which would contribute to the well-being of patients and medical care workers.
Eesti tervishoiuasutused vajavad rohkem läbimõeldud välisruume, mis avaldaks positiivset mõju patsientidele ning asutuse töötajatele nende igapäevases rutiinis.
Today we have many greenspaces around us, which are known to contribute to the health and well-being of society.
Tänases keskkonnas on küllaltki palju loodust ning rohelust, mis võiks tervenemisel abiks olla.
As we know most of the medical care activities are done inside health care service institutions and those spaces can be monotonous.
Tervise toimingud leiavad enamasti siiski aset siseruumides, mis on steriilsed ning võivad tihti olla üksluised.
To achieve that goal I had to first find the institutions which provide people with some kind of medical care.
Eesmärgi saavutamiseks oli vaja leida meditsiini teenust pakkuvad asutused, viia antud kohtades läbi vaatlused ning välitöö, mille käigus täitsin hindamistabelit, mis põhines erinevatel teooriatel.
However, outdoor spaces of medical centres are often not taken into consideration, even though greenery can be a factor which will help people to recover from illness.
Terviseasutuste rajamisel ei pöörata tihti tähelepanu selle välisruumile ja sellele, millist positiivset mõju see patsientidele võib avaldada.
Similar studies have not been conducted in Estonia before.
Analoogseid pole Eestis varem teostatud.
Both the fenced and not fenced area had 8 test plots.
Nii tarastatud kui ka tarastamata alal asusid 8 proovitükki.
Certainly it would be worth to study the economical cost-effectiveness of fences for different cultures and the constructional differences of fences (is using wire-net the best option, what kind of posts would be the best, could fences be built only of wood, durability).
Kindlasti vääriks uurimist kaitsetarade majanduslik tasuvus erinevates kultuurides, ning kaitseaedade ehituslikud erinevused (kas on traatvõrgust, mis postid oleksid parimad, kas saaks ainult puidust ehitada, vastupidavus).
In Estonia, the largest part of forest stands is constituted by pine stands (34.4% of surface area) and the main pests for pine stands are cervines.
Eestis on puistutest suurim osakaal männikutel (34,4% pindalast) ning nende põhilisteks kahjustajateks on hirvlased.
Study revealed that there were damages inside the fence, but these trees had been damaged already before the fence was built.
Töös selgus, et aias esines küll kahjustusi kuid need puud olid kahjustatud juba enne kaitsetara ehitamist.
Efficiency of fences in avoiding game damage in pine plantations
Kaitsetara kasutamise efektiivsus ulukikahjustuste vältimiseks männikultuurides
The objective of the paper was to find out how much does a fence help to reduce damage caused by game in pine cultures, also in comparison to other defensive measures.
Töö eesmärgiks oli uurida kui palju aitab kaitsetara vähendada ulukikahjustusi männikultuurides ning selle võrdlust teiste kaitsemeetmetega.
The percentage of damages in all species of trees inside the fence (15%) was lower than on the fenceless area (60%).
Aias kasvanud puude kahjustusprotsent (15%) oli kõigil liikidel väiksem kui aiata alal (60%).
The count of trees was twice as high and the average height was also nearly twice as high for the pines that grew inside the fence.
Puude arvukus oli kaks korda suurem aias kui väljas ning keskmine kõrgus oli samuti peaaegu kaks korda suurem aias.
Also the impact of the fence on the average number of trees per hectare and the average height of trees was specified, especially for pines.
Veel selgus aia mõju keskmisele puudearvule hektaril ja puude keskmisele kõrgusele, seda eriti männi puhul.
The damages were studied at a clear cut area, which was surrounded with a fence on the one side.
Töö toimus raiesmikul, mille ühele poole oli kaitsetara ümber ehitatud.
The experiments conducted in open fields with honeybees and bumble bees using entomovector technology in Estonia in last years have showed positive results but for more convincing conclusions and for developing the most optimal method further research is still necessary.
Viimastel aastatel Eestis läbi viidud katsed avatud põldudel meemesilaste ja karukimalastega entomovektortehnoloogia rakendamisel on andnud aedmaasika kasvatajatele positiivseid tulemusi, kuid põhjalikemate järelduste ning optimaalseima meetodi välja töötamiseks on uurimise jätkamine siiski vajalik.
Entomovectoring in open fields needs further research because the efficiency can be affected by several factors – the vector used, the area of the field, weather conditions, and the location of hives in field.
Antud tehnoloogia kasutamine vajab jätkuvat uurimist, kuna efektiivsust võivad mõjutada mitmed tegurid – vektorina kasutatav liik, töödeldava põllu suurus, ilmastikutingimused, tarude paiknemine põllul.
In conventional agriculture synthetically produced pesticides are beingused but in organic farming alternative methods are necessary in order to fight with grey mould.
Kui tavapõllumajanduses on kasutuses sünteetilised taimekaitsevahendid, siis mahepõllumajanduses on hahkhallituse tõrjeks vajalikud alternatiivsed meetodid.
Approximately 25% of pollen loads collected from bumble bees contained pollen from strawberry, whereas for honeybees the percentage was approximately 5%.
Karukimalastelt kogutud õietolmust ligikaudu 25% sisaldas aedmaasikalt pärinevat õietolmu, meemesilaste puhul oli sama näitaja umbes 5%.
The comparison of honeybees Apis mellifera L. and bumble bees Bombus terrestris L. as vectors of biofungicide Prestop Mix on strawberry (Fragaria x ananassa Duch.)
Meemesilaste Apis mellifera L. ja karukimalaste Bombus terrestris L. efektiivsuse võrdlus preparaadi Prestop Mix siirutajatena aedmaasikal (Fragaria x ananassa Duch.)
One possible option for this is applying Prestop Mix using entomovector technology.
Üheks selliseks on biofungitsiidi Prestop Mix kasutamine tolmeldajate ehk entomovektortehnoloogia abil.
The third hypothesis of this paper was confirmed, the incidence of grey mould decreased in both cases – the percentage of grey mould decreased 2,1 times in the field with bumble bees and 2 times in the field with honeybees.
Hahkhallituse esinemissagedus vähenes mõlema vektorliigi puhul – karukimalastega põllul vähenes hahkhallituse esinemise osakaal 2,1 korda ning meemesilastega põllul 2 korda.
The aim of the experiments was to find out the attractiveness of strawberry to bumble bees and honeybees.
Katsetega sooviti välja selgitada aedmaasika atraktiivsus karukimalastele ja meemesilastele.
The yield of strawberries is often reduced due to abundant spread of pathogen Botrytis cinerea causing grey mould.
Hahkhallitust põhjustava seene Botrytis cinerea laialdase levikuga aedmaasikal kaasnevad märkimisväärsed saagikaod.
When foraging on strawberry, the average time spent on one flower was longer in case of honeybees but they spent less time on flying between flowers than bumble bees.
Meemesilased veetsid aedmaasika õiel keskmiselt rohkem aega kui karukimalased, kuid kahe õie vaheline keskmine lennuaeg oli väiksem kui karukimalastel.
The main objective of current master thesis was to investigate the efficiency of honeybees Apis mellifera and bumble bees Bombus terrestris as vectors of Prestop Mix for reducing grey mould on strawberries in open fields.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida meemesilaste A. mellifera ja karukimalaste B. terrestris efektiivsust vektoritena biofungitsiidi Prestop Mix kasutamisel avatud põllul hahkhallituse tõrjumiseks aedmaasikal.
Last objective of this study was to find out whether using bumble bees and honeybees as vectors of biofungicide affects significally the appearance of grey mould and whether the efficiency of both species is similar.
Samuti oli katsete eesmärgiks selgitada, kas karukimalaste ja meemesilaste preparaadi siirutamiseks kasutamisel mõjutatakse hahkhallituse esinemist oluliselt ning kas uuritavate liikide korral efektiivsus on sarnane.