natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Heat flow tests were conducted with hemp wool in Estonian University of Life Sciences and in Agricultural University of Latvia in order to compare results from two different test methods.
Soojusvoo katsed kanepivillaga viidi läbi Eesti Maaülikoolis ja Läti Põllumajandusülikoolis selleks, et võrrelda kahe erineva metoodikaga määratud tulemusi.
All test methods are also described and references have been made to appropriate standards, which were used to conduct these tests.
Kirjeldatud on ka kõik katsemetoodikad ning viidatud on vajalikele standarditele, mida katsete läbiviimiseks kasutati.
The research was carried out by doing experiments and studying literature on this topic.
Uuringuid tehti katseliselt ja on uuritud antud teemaga seotud kirjandust.
Literature based study provides an overview of the potential uses of hemp in general and the basic focus was on the thermal insulation materials used in construction.
Kirjanduspõhises uurimuses antakse ülevaade kanepi kasutusvõimalustest üldiselt ning keskendutakse ehituses kasutatavatele soojustusmaterjalidele.
The relationship between density and compressive strength has also been studied.
Uuriti ka tiheduse ja survetugevuse vahelist seost.
Studying characteristics of thermal insulation materials from industrial hemp
Tööstuslikust kanepist soojusisolatsioonimaterjalide omaduste uurimine
As loose-fill insulation has risk of being settled, tests of impact excitation were carried out and results were compared with other studies.
Kuna puistematerjali kasutamisega kaasnevad ohud materjali vajumise osas, siis viidi läbi kanepiluuga vajumiskatsed ja võrreldi tulemusi teiste uurimustega.
The main objective of this master’s thesis was to study different insulation materials from hemp and their properties.
Magistritöö põhiliseks eesmärgiks oli uurida kanepist soojustusmaterjale ja nende omadusi.
Compressive strength tests were carried out to examine mechanical properties of hemp concrete.
Survetugevuse katsetega uuriti erinevate kanepiluu kergbetoonide mehaanilisi omadusi.
During these tests moisture contents and densities of all materials were determined.
Katsete käigus määrati uuritavate materjalide tihedused ja niiskussisaldused.
Hemp wool, hemp shives, hemp concrete and some other natural insulation materials were tested in Estonian University of Life Sciences.
Eesti Maaülikoolis katsetati kanepivilla ja kanepiluu kergbetooni ning võrdluseks ka muid looduslikke soojustusmaterjale.
Compression strength-, hemp shives settlement- and adsorption tests were carried out.
Praktilise tööna viidi läbi survetugevuse-, kanepiluu vajumise- ja adsorptsiooni katsed ning määrati materjalide soojuserijuhtivused.
Equilibrium moisture content at different relative humidity levels for test specimens were also shown.
Saadud andmete põhjal koostati adsorptsioonigraafikud ja toodi eraldi välja materjalide tasakaaluniiskuse protsendid erinevate suhtelise õhuniiskuse tasemete juures.
Based on this research we can not give any specific recommendations which type of seedlings to use for reforestration, therefore more research should be done on this topic
Antud töö tulemuste põhjal ei saa anda kindlaid soovitusi, millist taimetüüpi peaks metsa rajamisel eelistama ning seetõttu on vajalik sellel teemal uuringuid jätkata.
The data for this thesis was collected in October 2014, when the growth period was over.
Mõõtmistöid viidi läbi 2014. aasta oktoobris ja novembris, kui taimede kasvuperiood oli lõppenud.
Nowadays in Nordic countries most of the forest planting stock has been taken over by containerized planting stock.
Tänapäeval on Põhjamaades metsaistutusmaterjali osas üle mindud konteinertaimede kasutamisele.
The effect of site type to the seedlings was not established during this research.
Kasvukohatüübi mõju noortele kuusetaimedele antud töös ei suudetud tõestada.
The average number of plants(planted in 2013) per hectare was highest for containerized plants and after the plantation in 2014 the average number of plants per hectare was quite similar.
Keskmine taimede arv hektaril oli 2013. aastal istutatud taimede puhul suurim potitaimedel ning 2014. aastal istutatud taimede arv erineva juurekavaga taimede puhul oli väga sarnane.
The areas examined were choosen from Aegopodium boreo-nemoral and Oxalis boreal forest site type, where plantations with spruce seedlings of different root systems (bare-root, containerized and plug +1 system plants) were planted in 2013 and 2014.
Uuritavad alad valiti välja jänesekapsa või naadi kasvukohatüübis, kuhu 2013.a või 2014. aastal on istutatud erineva juurekavaga (poti-, avajuurne- ja pott-põld taim) hariliku kuuse taimed.
With the statistic program R the spruce plants height, growth were analysed.
Programmipaketiga R uuriti taimede juurdekasvu kõrguse ja kõrguse juurdekasvu omavahelist seost ja sõltuvust taimetüübist.
First year growth of spruce plantations depending on seedling types in the south- east region of the State Forest Management Centre
Kuusekultuuride esmane kõrguskasv sõltuvalt kasutatud istutusmaterjalist RMK Kagu regioonis
Results show that the average height of the barerooted plants was the highest, followed by containerized and plug +1 system seedlings.
Töö tulemused näitasid, et kõige kõrgemad taimed olid avajuursed taimed, seejärel potitaimed ja pott-põld tüüpi taimed.
The aim of this thesis is to compare growth and success of seedlings of different root systems of spruce plantation in Aegopodium boreo-nemoral and Oxalis boreal forest site type.Mostly spruce and pine bare root seedlings have been commonly used in Estonia for reforestration for the last century.
Magistritöö eesmärgiks on uurida erineva juurekavaga hariliku kuuse taimede kordaminekut ja juurdekasvu naadi ja jänesekapsa kasvukohatüüpides ning millist tüüpi taimede kasv on kõige parem ja millist taimetüüpi sobiks kasutada eelmainitud kasvukohtades metsaistutamisel.
The containerized spruce plants had the highest growth, followed by barerooted and plug +1 sytsem plants.
Taime juurdekasv viimase kasvuaasta jooksul oli kõige suurem potitaimedel seejärel avajuursetel ja pott-põld tüüpi taimedel.
This bachelor's thesis has two parts – theoretical and practical.
Antud bakalaureusetööl on kaks osa – teoreetiline ja praktiline.
The tools used were electronic moisture meters, electronic scales, oven, calculator, measuring tape.
Töövahenditest kasutati elektroonilisi niiskusemõõtjaid, elektroonilisi kaale, kuivatuskappi, kalkulaatorit, mõõdulinti.
The practical part is based on laboratory work test through making.
Praktiline osa põhineb laboratoorse töö katse läbi tegemisel.
For further studies, it would be advisable to deal with the calculation of the density of samples and the heating value.
Edasiste uuringute osas oleks soovitatav tegeleda proovitükkide tiheduse ja kütteväärtuse arvutamisega.
In the theoretical part, the study outputs of the thermal engineering study subject, the characteristics of wood as fuel and different drying methods are outlined.
Teoreetilises osas on toodud välja Soojustehnika õppeaine õpiväljundid, puidu omadused kütusena ja erinevad kuivatusviisid.
The work analyses the humidity content of the wood and the related calculation results.
Töös analüüsitakse puidu niiskust ja sellega kaasnevaid arvutustulemusi.
This laboratory work corresponds to the subject's learning outcomes.
Antud laboratoorne töö vastab õppeaine õpiväljunditele.
Thermal Engineering Laboratory Work on Evaluation of Wood-Fuel Properties
Õppeaine "Soojustehnika" laboratoorne töö küttepuidu omaduste määramisest
The main objective of the bachelor's work is to formalize laboratory work on determining the properties of heating wood for the use of the thermal technology study subject.
Bakalaureusetöö peamiseks eesmärgiks on koostada Soojustehnika õppeaine tarbeks laboratoorne töö küttepuidu omaduste määramisest.
The data for the thesis was gathered over two summers.
Andmeid koguti töö eesmärkide täitmiseks kahel suvel.
Laserpitium prutenicum is a two-year plant, which has recently started growing in Kabina on a former farmland which hasn't been used for that purpose for decades.
Ahtalehine kareputk on kaheaastane taim, mis on hiljuti hakanud kasvama Kabinas, endisel põllumaal, mida pole sihtotstarbeliselt kümmekond aastat kasutatud.
It is planned to use this area as a permanent growth area.
See ala on plaanis lähemas tulevikus kasutusele võtta püsielupaigana.
The subject of this thesis is to research the behaviour on these cultivated lands, find all the plants and map them, follow their flowering and fruition and the germination of the seeds.
Töö eesmärgiks on uurida liigi käitumist just nendel kultuurmaadel, püüda leida üles kõik taimed ja ka kaardistada need, jälgida õitsemist ja viljumist ning seemnete idanemist.
The successful spreading of laserpitium prutenicum in formerly cultivated lands of Estonia based on Kabina
Ahtalehise kareputke (laserpitium prutenicum) leviku edukus Eestis endistel kultuurmaadel Kabina näitel
The survival of this plant is important from a conservationist and ethical point of view for the preservation of such biological diversity.
Ahtalehise kareputke säilimine on tähtis looduskaitse eetilitel alustel ning võimalikult suure bioloogilise mitmekesisuse säilimieks.
At the beginning of autumn seeds were gathered from the plants which were counted, weighed and measured and germination lab tests were run on them.
Sügise alguses koguti taimedelt seemneid, mis loeti, kaaluti ja mõõdeti ning talvel tehti nendega idanemise katseid laboratoorsetes tingimustes.
It is a culture timid plant which has now started to grow in the midst of human activity.
Tegemist on kultuuripelgliku liigiga (Enari 1944), mis on nüüd tulnud otse inimtegevuse keskele kasvama.
At the beginning of the summer all of the plants were counted, their GPS coordinates were written down as well as their length, their inflorescences and the plants around them.
Suve alguses käidi loetit kokku kõik uurimisalal leiduvad ahtalehised kareputked, võeti GPS-iga koordinaadid, mõõdeti pikkused, loeti õisikud ning määrati taime ümbruses olevad kaaslevad liigid.
More plants other than Laserpitium prutenicum grow on the researched area such as Dianthus arenarius and Gladiolus imbricatus.
Alale, kus uurimustöö toimus, kasvab koos ahtalehise kareputkega veel teisigi kaitsealuseid liike, näiteks nõmmnelk ja niidu-kuremõõk.
Clinical mastitis in Estonia: diagnosis, treatment efficacy and antimicrobial resistance of pathogens in Estonia
Kliiniliste mastiitide diagnoosimine, ravi tulemuslikkus ja patogeenide antimikroobne resistentsus Eestis
Mastitis is a most common bovine disease, causing a large economic impact on dairy industry, due to increased treatment cost, decreased milk quality and unnecessary culling of dairy cows.
Mastiit ehk udarapõletik on piimalehmade levinuim haigus, põhjustades suurt majanduslikku kahju, eeskätt suurenenud ravikulude, halvenenud piimakvaliteedi ning lehmade enneaegse karjast praakimise tõttu.
The primary objective of present research was to evaluate clinical mastitis pathogens, antimicrobial resistance and treatment efficacy in Estonian dairy cows.
Käesoleva doktoritöö eesmärgiks oli uurida kliinilise mastiidi patogeenide esinemust, antibiootikumiresistentsust ning ravi tulemuslikkust Eesti lüpsilehmadel.
Antimicrobial resistance was highly prevalent.
Kliinilise mastiidi patogeenide resistentsus antibiootikumide suhtes oli väga kõrge.
During one-year study period, the incidence rate of clinical mastitis at calving was 6.4% among 1053 primiparous dairy cows.
Üheaastase vaatlusperioodil kokku poeginud 1053st esmaspoegijast haigestus poegimise päeval kliinilisse mastiiti 6,4%.
Streptococcus uberis was the bacterium isolated most frequently (18.4%) from cases of clinical mastitis, followed by E. coli (15.9%) and Streptococcus agalactiae (11.9%).
Selles uuringus leiti, et enim põhjustab kliinilist mastiiti Streptococcus uberis (18,4%), Escherichia coli (15,9%), subkliinilisi aga Staphylococcus aureus (20%) ja koagulaasnegatiivsed stafülokokid (15,4%).
Among the E. coli isolates, ampicillin, streptomycin and tetracycline resistance were observed in 24.3%, 15.6% and 13.5%, respectively.
Esherichia coli isolaatidest 24,3%, 15,6% ja 13,5% olid resistentsed vastavalt ampitsilliini, streptomütsiini ja tetratsükliinide suhtes.
The second objective was to find association between local inflammatory reaction in the udder and bacteriological diagnosis of clinical mastitis using PCR-based method.
Samuti oli eesmärgiks leida seoseid kvantitatiivse PCR meetodiga diagnoositud kliinilise mastiidi patogeenide ja udaras tekkiva paikse põletikureaktsiooni vahel.
Milk samples containing Corynebacterium bovis and coagulase-negative staphylococci had significantly lower concentrations of MAA and Hp and lower NAGase activity compared with samples where these species were not detected.
Udaraveerandites, kus esines vähesel määral koagulaasnegatiivsed stafülokokid või Corynebacterium bovis, oli aga oluliselt väiksem põletikureaktsioon võrreldes udaraveeranditega, kus neid bakteriliike ei leitud.
Milk amyloid A and Hp concentrations and NAGase activity were significantly higher in samples with large quantities of bacterial DNA from Escherichia coli or Streptococcus dysgalactiae compared with milk samples not containing those species.
Nende udaraveerandite piimaproovides, kus tuvastatati suures koguses Escherichia coli või Streptocccus dysgalactiae, oli põletikureaktsioon oluliselt tugevam võrreldes nende udaraveerandite piimaproovidega, kus nimetatud baktereid ei esinenud.
To estimate the distribution of udder pathogens and their antibiotic resistance in Estonia during the years 2007-2009, 3058 clinical mastitis samples from 190 farms and 5146 subclinical mastitis samples from 274 farms were investigated.
Kliinilise ja subkliinilise mastiidi patogeenide jaotumist ning kliinilise mastiidi patogeenide antibiootikumiresistentsust hinnati 2007-2009 aastani Eesti Veterinaar- ja Toidulaboratooriumisse toodud piimaproovide põhjal.
The proportion of Staphylococcus aureus and CNS isolates that were resistant to penicillin was 61.4% and 38.5%, respectively.
Isoleeritud Staphylococus aureus´e (n=174) resistentsus penitsilliini suhtes oli 61,6% ja koagulaasnegatiivsete stafülokokkide resistentsus (n=173) 38,5%.
Altogether, 80.3% of the quarters with systemic treatment and 74.7% of the quarters with IMM treatment exhibited a clinical cure, and 54.1% and 55.7% exhibited a bacteriological cure, respectively.
Nisajuha kaudu ravitud udaraveeranditest tervistus kliiniliselt 74,7% ja lihastesisese raviga 80,4%.
The isolated udder pathogens in heifers did not differ significantly in tie-stall farms compared to freestall farms, but differences were found between heifers and multiparous cows at parturition.
Esmapoegijatel isoleeritud mastiidipatogeenid olid vabapidamisega ja lõaspidamisega lüpsilautades sarnased, kuid erinesid korduvpoegijatel.
The clinical mastitis udder pathogens and risk factors in primiparous and multiparous dairy cows were evaluated in eleven Estonian dairy herds.
Üheteistkümnes karjas hinnati esmapoegijate ja korduvpoegijate kliinilise mastiidi haigustekitajaid ning riskitegureid, mis võivad põhjustada poegimise päeval suuremat kliinilisse mastiiti haigestumist.
The quantity of bacterial DNA in milk samples was associated with concentrations of APP and NAGase activity in the milk.
Meie uurimistulemused näitasid, et piimaproovis sisalduva haigustekitaja bakteriaalse DNA hulk ja kliinilise mastiidi korral tekkiv udara paikne põletikureaktsioon on omavahel oluliselt seotud.
Moving heifers to the calving facilities too late increased risk for clinical mastitis at parturition in tie-stall farms.
Kõrge oli ka stafülokkide ja streptokokkide resistentsus makroliidide suhtes.
The study showed that housing system was not a significant risk factor for clinical mastitis of freshly calved heifers.
Kliinilise mastiidi ravikatsest selgus, et lehma udaraveerandi kliiniline ja bakterioloogiline tervistumine ei sõltunud sellest, kas bensüülpenitsilliin manustati lihastesisesi või nisajuha kaudu.
By 2019, the amount of electricity generated from renewable energy sources in the electricity grid had increased by 224% compared to 2010, while the amount of electricity produced from fossil fuels had decreased by 57% during the same period.
2019 aastaks oli taastuvenergia allikatest elektrivõrku genereeritud elektrienergia kogus võrreldes 2010 aastaga tõusnud 224%, samas on fossiilkütustest toodetud elektrienergia kogus vähenenud sama ajaperioodi jooksul 57% võrra.
This thesis uses statistical data from different databases, relies on various research articles and performs technical measurements.
Magistritöös kasutatakse erinevate andmebaaside statistilisi andmeid, tuginetakse erinevatele teadusartiklitele ning viiakse läbi tehnilised mõõtmised.
Proportion and Quality Issues of Renewable Electrical Energy
Taastuvenergiaallikate osakaal ja mõju elektrienergia kvaliteedile
The thesis presents the results of the measurements, their analysis, as well as offers relevant conclusions.
Töös antakse ülevaade mõõtmiste tulemustest ning esitatakse sellekohane analüüs.
The relevance of this master's thesis lies in the fact that little research has been conducted in Estonia to analyse the impact of solar and wind farms on the quality of electric power.
Magistritöö olulisus seisneb selles, et Eestis on vähe tehtud uurimustöid, mis analüüsiksid päikese- ja tuuleparkide mõju elektrienergia kvaliteedile.
This master's thesis deals with the share of renewable energy sources in the Estonian electricity balance and the factors influencing it.
Magistritöös käsitletakse taastuvenergiaallikate osakaalu Eesti elektrienergia bilansis ning selle osakaalu mõjutegureid.
The aim of the master's thesis is to study the share of renewable energy and its impact on the power quality based on the example of solar power plants.
Magistritöö eesmärgiks on uurida taastuvenergia osakaalu ning mõju elektrienergia kvaliteedile päikeseelektrijaamade näitel.
The purpose of the experimental measurements performed in solar parks is to study their effect on the electric power quality.
Päikeseparkides läbiviidud katsemõõtmiste eesmärgiks on uurida päikeseparkide mõju elektrienergia kvaliteedile.
Through centuries chocolate and cocoa have become more importent component not only in food industry but also in cosmetic industry.
Šokolaadist ja kakaost on mõne aastatuhandega kujunenud olulised komponendid mitte ainult toiduainetööstuses, vaid ka kosmeetikas.
There is lot of information,literature and educational material about chocolate history and technology in English but there are no educational material in Estonian language.
Šokolaadi ajaloo kui ka tehnoloogia kohta on päris palju ingliskeelset kirjandust, kuid eestikeelne õppematerjal antud teemal puudub.
Chocolate technology – study material
Šokolaadi tehnoloogia- õppematerjal
The work main aim is to make educational material for that how chocolate history began and how it is produced.
Töö eesmärgiks on koostada ülevaatlik õppematerjal sellest, kust šokolaadi sai alguse ja kuidas seda valmistatakse.
I chose this topic because it can be useful for home cooks and even for chocolate masters.
Valisin nimetatud teema, kuna see võib pakkuda huvi paljudele inimestele alates kodukokkadest kuni šokolaadimeistriteni.
This bachelor thesis is about chocolate technology.
Käesoleva bakalaureusetöö teemaks on šokolaadi tehnoloogia.
Chocolate three main types are white, dark and milk chocolate.
Šokolaadi põhitüübid on valge, tume ja piimašokolaad.
For milk chocolate the cocoa powder is replaced with milk components, which gives chocolate the light brown colour and softer texture.
Piimašokolaadi puhul on osa kakao kuivainest asendatud piimakomponendiga, mis annab sellele helepruuni värvuse ja pehmema tekstuuri.
The sweetest of them is white chocolate, which is made only from cocoabutter.
Nendest kõige magusam on valge šokolaad, mille valmistamiseks kasutatakse ainult kakaovõid.
Century and reaches till nowadays.Thanks to discovering the New World where Maias had knowledge for making chocolatedrinks the chocolate found his way to Europe, where it evolve into sweet we know today.
Maiade hõimude algteadmised šokolaadijoogi valmistamisest jõudsid tänu Uue Maailma avastamisele ka Euroopasse, kus šokolaad arenes välja selliseks maiuseks, nagu täna seda tunneme.
For the best result and taste, chocolate master choose which procedure comes next.
Selleks et saada parim tulemus, muudavad šokolaadimeistrid oma maitse järgi protsesside käike.
Best chocolate for health is dark chocolate, because of his high content of cocoa.
Tervisele on kõige kasulikum tume šokolaad, seda eelkõige kõrge kakaosisalduse tõttu.
Chocolate making starts from cocoa tree, which fruits are inspected and processed several times.
Šokolaadi valmistamine saab alguse kakaopuust, mille viljadega tehakse läbi hulgaliselt protseduure, mis kõik teevad lõpptoote kvaliteedi võimalikult heaks.
Chocolate inventing and making is long and comlicated story.
Šokolaadi leiutamise ja valmimise lugu on üpris pikk ja keeruline, saades alguse 6. sajandist ja jõudes tänapäeva välja.
The unique qualities of Lower Palaeozoic limestone bedrock of Estonia, the possibilities for geotourism
Eesti Vanaaegkonna paelasundi ("Eesti paeraamatu") unikaalsus, selle eksponeerimise võimalused geoturismis
Nearly 40 of bedrock outcrops, the local and regional stratotypes, of the Harju plateau landscape region, are evaluated and suggested to group as local sections by the series of regional stratigraphical standard to support geodiversity conservation and geotourism initiatives on local level.
Töö tulemused näitavad, et stratotüüpe on Põhja-Eestis paljandite näol piisavalt tihedalt, et neile tuginedes määratleda stratigraafiliselt esinduslikud külastusalad, millele tuginedes avastada ja tutvustada varapaleosoilisi geoloogilisi sündmusi.
The aspects making it unique are facially quite complete and well preserved complexes, many outcrops easily accessible on large territory, stratigraphical and palaeontological studies over a period of 150 years (Pirrus & Raudsep 1997).
Võimalik on taustana käsitleda ka mitmesuguseid tsükleid (näiteks elustiku arengu ja väljasuremiste tsüklid, globaalsed merepinna taseme kõikumistega (mandrijäätumistega) seotud fatsiaalsed tsüklid, magneetilised tsüklid jt) (Benton & Harper 2009).
The Ordovician section of Baltic Klint in Estonia (an escarpment on the northern coast of Estonia) has been proposed for the UNESCO WHL of geological heritage by the Estonian government, but has been rejected by the European ProGEO framework due to its stratigraphical mean being too thin.
Töös on välja pakutud metoodika, kuidas määratleda Eestis geoturismi potentsiaalsed sihtalad, tuginedes regionaalsele kronostratigraafilisele skaalale ja ühtlasi aluspõhja paljanditele, mis on aluseks paelasundi kohalikule litostratigraafilisele jaotusele.
A method for evaluating their "stratigraphical" value is proposed by using a methodological framework for quantitative evaluation of individual or complex geosites introduced by Ruban (2010).There are four ongoing initiatives to establish a geopark in Estonia, however none of them extends to both boundaries of exposure area of any system of the Palaeozoic era, even if they are potentially accessible.
Stratigraafilised liigestused loovad taustsüsteemi geoloogia erinevatele valdkondadele, kasutusel on erinevad skaalad – globaalne ajatelg loob tausta globaalsete sündmuste mõistmiseks, tuginedes ise peamiselt globaalsetele elustikumuutustele globaalsetes faatsiestes ning laia levikuga, peamiselt mikrofossiilide, esinemisele deposiitides.
Among geologists and palaeontologists of the Baltoscandian region, the North Estonian limestone bedrock is famous for its well-preserved systems of Ordovician and Silurian period.
Töö praktilises osas on käsitletud Harju lavamaa maastikurajooni jäävaid Ordoviitsiumi ladestu avamusala paljandeid ja stratotüüpe.
At the same time the geoturism in Baltics is quite recent phenomenon in the tourism industry.
Siit võib leida seose turismi mõjust geoloogiateadusele.