natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the analysis, it can be concluded that the automated meter reading system based upon the G3-PLC technology is stable and capable of functioning in various conditions.
Analüüsist järeldub, et G3-PLC tehnoloogial põhinev kauglugemissüsteem on stabiilne ning võimeline töötama erinevates tingimustes.
The aim of the work is to ascertain the advantages of data communication of a concentrator based on the G3-PLC technology as compared to the former concentrator operating with the G1-PLC technology.
Töö eesmärk on välja selgitada G3-PLC tehnoloogial põhineva kontsentraatori andmete kogumise eelised võrreldes varasema G1-PLC tehnoloogiat kasutava kontsentraatoriga.
As the G3-PLC DC450 uses OFDM, it is possible to transmit data faster in comparison with an earlier version of a concentrator based on the PLC technology that employs CENELEC A frequency range.
Kuna G3-PLC DC450 kasutab OFDM sagedustihendust, siis võimaldab see andmeid edastada kiiremini kui CENELEC A sagedusala kasutav varasema generatsiooni kontsentraator.
From the pilot projects conducted by other countries, it is deduced that devices based on the G3-PLC technology could be applied in an automated meter reading system in Estonia, too.
Teiste riikide poolt läbiviidud pilootprojektide tulemustest järeldab autor, et G3-PLC tehnoloogiat kasutavad seadmed võiks võtta kasutusele ka Eestis.
The paper provides an overview of an automated meter reading system and explicates the principles of a PLC electricity meter and a data concentrator.
Antakse ülevaade kauglugemissüsteemist ja selgitatakse PLC elektriarvesti ning andmekontsentraatori tööpõhimõtet.
Furthermore, the functionality and the bases of installation and configuration of data concentrators of two different generations are outlined in the thesis.
Kirjeldatakse kahe erineva generatsiooni andmekontsentraatori funktsionaalsust, paigaldamise ja konfigureerimise aluseid ning seletatakse kauglugemissüsteemi, andmekontsentraatori ja arvesti vahelise suhtlemise põhimõtteid toetudes kirjadusallikatele ning autori töökogemusele.
However, care should be taken due to a number of possible limitations that might lead to misdiagnosis.
Siiski tuleb olla ettevaatlik mitmete võimalike analüüsimisel ette tulevate kõrvalekallete suhtes.
Potato (Solanum tuberosum L.) yield and quality is very sensitive to various pathogens.
Kartuli (Solanum tuberosum L.) saagikust ja kvaliteeti ohustavad mitmed seenpatogeenid.
Pathogenic and arbuscular mycorrhizal fungi in potato fields in Estonia
Patogeensed ja arbuskulaarmükoriissed seened Eesti kartulipõldudel
Relative abundance of AM fungi is significantly higher at the end of the growing season compared to the beginning.
Kartuli kasvuperioodi lõpus on põllumulla AM seente suhteline ohtrus võrreldes kasvuperioodi algusega oluliselt kõrgem.
This thesis work demonstrated that the third-generation sequencing device MinION is well suited for rapid, PCR-free diagnosis of fungal pathogens and other eukaryotic organisms.
Antud töö tulemusena leiti teadusele uudsena, et taskusekvenaatorit MinION-i saab kasutada taimekoes domineerivate patogeenide kiireks ja täpseks PCR-vabaks diagnoosimiseks.
The results of this thesis work also indicate the importance of plant breeding, concerning disease resistance; and offer implications for rapid pathogen diagnostics that may help to avoid large-scale crop losses caused by new, emerging pathogens that are undetectable from symptoms.
Antud uurimistöö tulemusena on võimalik parandada patogeenide kiiret diagnostikat, mis omakorda aitab kaasa taimepatogeenidest tingitud ulatuslike saagikadude vähendamisele.
Our findings demonstrate that AM fungi are present in Estonian conventional potato fields, but studied potato cultivars exhibit low AM root colonization levels.
Uuringute tulemused on kartulikasvatuses suure praktilise väärtusega ning kinnitavad, et krohmseened on kartulipõldudel olemas, kuid tänapäevased sordid ja kasvatustehnoloogiad ei soodusta AM seenekolonisatsiooni moodustumist.
Seasonal and cultivar-driven changes of soilborne phytopathogenic fungal communities in conventional potato production, both within roots and in soil, were studied for the first time on a large number of potato cultivars using high-throughput sequencing.
Sekveneerimisel tuvastatud patogeensete seente suhteline ohtrus juurtes ja mullas sõltus nii taime kasvufaasist kui ka kartulisordist.
We found that potato roots have higher AM fungal colonization levels under organic, rather than conventional, farming.
Käesoleva doktoritöö tulemused näitasid, et AM-seente kolonisatsioon oli üldiselt väga väike, kuid maheviljeluses oli see siiski suurem kui tavaviljeluses.
In the current thesis, diversity, abundance, and community composition of putative pathogenic fungi and symbiotic AM fungi in potato fields in Estonia is studied.
Käesolevas doktoritöös analüüsiti Eesti traditsioonilise kasvatustehnoloogiaga kartulipõldudel kartulijuuri ja mulda asustavate patogeensete seente ja taimedega sümbioosis kasvavate arbuskulaarmükoriissete seente mitmekesisuse näitajaid ning nende seoseid kartuli kasvufaasi ja sordiga.
Roots of agricultural plants are hosts for various microorganisms.
Muld on elupaigaks miljonitele mikroorganismidele, sealhulgas nii taimekasvu kahjustavatele kui ka soodustavatele seentele.
Additionally, cultivar had a significant effect on root fungal pathogen relative abundance.
Teisalt on kartul võimeline moodustama kasulike krohmseentega arbuskulaarset mükoriisat (AM).
In order to benefit from AM fungi in potato cultivation, a potato growing technique that involves less soil disturbance could be used.
Kui juurte patogeensete seente liigirikkust ja liigilist koosseisu mõjutas kartulisort, siis mulla patogeensete seeneliikide koosseisu mõjutas taime kasvufaas.
The data was analyzed with ArcGis and MS Excel.
Andmeid analüüsiti programmiga ArcGIS ja MS Excel.
The methodology rests mostly on the work of Eesti Maaülikool „The impact of Rail Baltic on the land ownership and agricultural land use" (Jürgenson jt 2017) which, analogously to the current work, researched how building a railroad impacts land ownership and land usage.
Uurimistöö metoodika toetub suures osas Eesti Maaülikooli uuringule „Rail Balticu mõju maaomandile ja põllumajanduslikule maakasutusele" (Jürgenson jt 2017), milles uuriti analoogselt antud tööga raudteetrassi rajamisega kaasnevaid mõjusid maa omandile ja maakasutusele.
The modernization of the construction- and transportation network is currently a very topical subject, as it inevitably entails various changes within land borders and ownership statuses.
Hetkel on väga aktuaalseks teemaks teede ehitus ja transpordivõrgu kaasajastamine, mis toob paratamatult kaasa suurel hulgal maade omandisuhete ja piiride muutusi.
In order to build the thesis, the Land Board’s geoportal’s cadastral unit digital borders have been used.
Käesoleva töö koostamiseks on kasutatud Maa-ameti geoportaali katastriüksuste digitaalseid piire.
Also, constructing infrastructural objects may result in the fragmentation of land and cause problems using access roads.
Lisaks võib taristuobjektide rajamine põhjustada maatükkide killustatust ning probleeme ligipääsuteede kasutamisel.
The first key issue lies in the land owners’ agreeableness with the subsequently changed opportunities and conditions of the further usage of the land.
Esimeseks sõlmküsimuseks on maaomanike rahulolu maa edasise sihtotstarbelise kasutamise võimaluste ja tingimustega.
The Impact of Land Acquisition for the Road Construction on the Land Use Conditions
Tee ehitamiseks vajaliku maa hankimise mõju maa kasutamise tingimustele
If the estate holds buildings, the optimal setup would be to leave the land and the building on the same side of the route.
Juhul kui kinnistul asuvad hooned, oleks maaomaniku jaoks optimaalne, et nii hooned kui ka ülejäänud maa jääksid trassi samale poolele.
Based on the research it can be said, that re-parcelling and other land management operations would appreciably mitigate the negative effect created by the dispossessing of the land for constructing infrastructure objects.
Uuritu põhjal võib väita, et ümberkruntimine ja teised maakorraldustoimingud aitaksid oluliselt leevendada taristuobjektide ehitamiseks vajaliku maa võõrandamise negatiivset mõju maakasutusele.
The recompense for the land complicates the matter at hand even more, as it needs to satisfy both the land owners’ and the government’s interests.
Teisalt komplitseerib olukorda maa eest makstav kompensatsioon, mis peab rahuldama nii maaomaniku kui ka riigi huve.
When it comes to agricultural land usage, it becomes more costly and difficult for a land owner to tend to cadastral units now belonging to opposite sides of the road, as crossings are not possible at every location and the route is now substantially lengthier.
Põllumajandusliku maakasutuse korral on maa kasutajal oluliselt kulukam ja keerulisem kasutada kahel pool teed asuvaid katastriüksuseid, kuna tee ületamine ei ole alati igas kohas võimalik ning maakasutaja peab läbima nüüd oluliselt pikema tee kui enne.
The aim of this thesis is to establish the impact of constructing the Kose-Ardu section of the Tallinn-Tartu highway into a class I highway, especially in regard to how it affects the further usage of the land; and assess the feasibility of the earmarked usage of cadastral units after the expropriation of the land for building the road.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada Tallinn–Tartu maantee Kose–Ardu lõigu I klassi maanteeks ehitamise mõju edasisele maakasutusele ning hinnata katastriüksuste sihtotstarbelise kasutamise võimalikkust pärast tee ehituseks maa võõrandamist.
This research indicated, that the way the land has been acquired for establishing road constructions up until now carries a negative impact on the earmarked usage of the land, creates fragmented cadastral unit locations and worsens accessibility.
Uurimistöö näitas, tee ehituseks maa hankimine viisil, nagu seda seni on tehtud, avaldab negatiivset mõju maa sihtotstarbelisele kasutusele, tekitab katastriüksuste killustatud paiknemist ning võib halvendada neile ligipääsu võimalusi.
It happens often, that one land owner’s cadastral units fall on different sides of the route in construction.
Tihti tekib olukord, kus ühe maaomaniku katastriüksused jäävad kahele poole rajatavat trassi.
Acquiring of the land brings along a myriad of difficulties.
Maade hankimisel tekkivad probleemid on väga mitmetahulised.
Results showed that both scenarios in total showed the reduction of global warming potential.
Tulemused näitasid, et mõlemad stsenaariumid vähendasid kliimasoojenemise potentsiaali oluliselt.
Future studies should consider the most suitable locations for the grass based energy plants and also include economic aspects.
Tulevikus tuleks teha täpsemaid uuringuid, millistesse piirkondadesse tasuks rajada energiatootmise jaamu, võttes arvesse ka majanduslikke aspekte.
Caserini et al. (2010) found that up to 600 km for transporting biomass production has still reducing effect on the climate change results.
Sarnased tulemused saadi transpordi osas ka Caserini et al. (2010) uuringus, kus leiti et kuni 600 km raadiuses biomassi transportimise juures näitavad tulemused ikka keskkonnamõjude vähendamist.
Total net global warming potential result was -6835 kg CO2 eq. for CHP scenario and -3662 kg CO2 eq. for boiler scenario per 1 ha of alluvial meadow.
Kliima soojenemise potentsiaali üldine vähendamine katla stsenaariumi puhul on -3653 kg CO2 ekv ja koostootmisjaama puhul -6835 kg CO2 ekv 1 ha lamminiidu kohta.
Energy production from alluvial meadow grass by combustion - global warming potential through life cycle assessment
Energia tootmine lamminiitude heina põletamisel - kliimasoojenemise potentsiaali muutus läbi olelusringi
Heinsoo et al. (2010) has pointed out that the only negatives are difficult access for machines and periodically over floated land.
Ka Heinsoo et al. (2010) on välja toonud, et lamminiidu hein on väga potentsiaalne energialiik, kuna tema majandamiseks otseselt rohkem kulutusi ei tehta peale kogumise.
Globally there is a strong need to reduce the fossil energy consumption and to produce renewable energy in a sustainable way.
Kogu maailmas otsitakse lahendusi, kuidas asendada fossiilseid energiaallikaid taastuvatega ja vähendada kliima soojenemise potentsiaali.
Even when we assume the double amount of transport (twice as much fuel), we can still see that the total results are reducing the climate warming potential.
Võib järeldada, et isegi kui kütusekulu oleks 10-kordne, siis kokkuvõttes ikkagi kliima soojenemise potentsiaal väheneks.
The purpose of this survey was to evaluate the global warming potential of producing energy from alluvial meadow biomass by combustion and to replace fossil energy sources usage.
Töö eesmärgiks on hinnata lamminiitude heina põletamisel toodetud energia kliima soojenemise potentsiaali muutust (väljendatuna CO2 ekvivalendina), vähendades fossiilsete ressursside kasutamist.
For positive sides there are mentioned the low management cost, because alluvial meadows are not allowed to be fertilized and also you can’t plant seeds.
Tänu sellele, et lamminiidud on juba olemas, ei kulu põllurajamisele ja sisenditele (nt väetised, seemned) ressursse.
The positive impact by reducing the climate warming in boiler was avoided heat process - 4083 kg CO2 eq.
Tootmise protsessidest vähendas koostootmisjaamas kliima soojenemise potentsiaali kõige enam välditud elektri tootmise protsess (-5531 kg CO2 ekv) ja katla stsenaariumis välditud soojuse protsess (-40831 kg CO2 ekv).
In conclusion we can conclude that alluvial meadow biomass has great results in combustion CHP and boiler processes and in both cases the results showed great potential in reduction of global warming potential.
Kliima soojenemist põhjustavad protsessid olid seotud heina kogumise ja transpordi protsessidega ning põletuse protsessiga, aga võrreldes kogutulemusega oli nende panus kogumõjusse väga väike.
CHP scenario showed almost twice better result compared to boiler combustion.
Koostootmisjaamas toodetud energia vähendab kliima soojenemise potentsiaali pea kahekordselt võrreldes katelpõletiga.
The negative global warming impacts for both scenarios were caused by with grass collection and transportation.
Katla stsenaariumi puhul toodeti ainult soojusenergiat ning koostootmisjaama stsenaariumi puhul toodeti nii soojuskui elektrienergiat.
Hay consumption processes were collecting hay, hay transportation, combustion, transport of ash, avoided P and K fertilizers, for the boiler scenario there is avoided heat (natural gas) and for CHP there is avoided heat (natural gas) and avoided electricity (oil shale).
Eesmärgi täitmiseks viidi läbi lamminiidu heinast energiatootmise inventuuranalüüs ja olelusringi hindamine, mille tulemusena selgitati esmalt etappide kaupa välja lamminiidu heinast energia tootmise sisendid ja väljundid ning seejärel leiti kliima soojenemise potentsiaali muutus Eesti tingimustes.
In 2016, the Union of Estonian Winegrowers and Winemakers was created.
2016. aastal asutati Viinamatjakasvatajate ja Veinivalmistajate Liit, mille eesmärgiks on ühistegevuse abil liita Eesti tootjaid.
Grapevines are well-known and widespread culture in private gardens, whereas in production it is a new speciality.
Viinapuud on koduaedades tuntud ja levinud aiakultuur, kuid tootmises uus aiandusvaldkond.
Among the pests there are also wasps, birds, mice and foxes.
Kahjustajateks on ka herilased, linnud, hiired, rebased.
In Estonia viticulture is quite a new culture and therefore, there is not enough experience in hybrid species’ disease and pest resistance as well as possibilities of pest control.
Eestis on aga viinamarjakasvatus tootmisistandikes uus kultuur ja seetõttu ei ole veel piisavalt kogemusi hübriidsortide haigus- ja kahjurikindlusest ning tõrjevõimalustest.
The purpose of this research is to determine and describe the most prevalent grapevine diseases and pests in an open field and the possibilities for their control.
Käesoleva töö eesmärgiks on välja selgitada ja kirjeldada Eestis enam levinud viinapuu haiguseid ja kahjureid avamaal ning nende tõrje võimalusi.
Diseases and pests of grapevine (vitis) prevalent in estonia
Eestis levinud viinapuu (vitis) haigused ja kahjurid
Further research could be done on the topic of the spread of diseases in different vineyards in Estonia.
Uurimistööga on võimalik edasi minna ja uurida täpsemalt haiguste levikut Eesti erinevates tootmisistandikes.
The following diseases have been detected in the plantations of Estonian producers: downy mildew, powdery mildew, grape crown gall, grape lead blister mite.
Eesti tootjate istandikes on täheldatud järgnevaid haigused: viinapuu-ebajahukaste, viinapuu-jahukaste, viinapuu baktervähk, viinapuu lehe pahklest.
In connection with the enlargement of plantation areas, different pests have posed a problem.
Seoses istandike pinna suurenemisega on probleeme tekkinud erinevate taimede kahjustajatega.
The hypothesis of the research paper was that different species of grapevine are of different resistance levels to diseases and that pest control possibilities have been worked out.
Hüpoteesiks oli, et viinapuu sordid on erineva haiguskindlusega ja välja on töötatud tõrjemeetodid.
The most dangerous turned out to be downy mildew and powdery mildew - these weaken the plants and can seriously affect the harvest.
Ohtlikumateks haigusteks viinapuule osutusid jahukaste ja ebajahukaste, need nõrgestavad taimi ja võivad kahjustada oluliselt saaki.
In this research drawing up the cultivation plan where disease-preventing measures and chemical control are included according to vine growth phase.
Töös on koostatud viljeluskava, kus on toodud haigusi ennetavad võtted ja tõrje kemikaalidega.
However, it is recommended to use preventative measures before using any substances.
Viinapuu- ebajahukaste ja -jahukaste tõrjeks on võimalik kasutada fungitsiide, aga enne preparaatidega töötlemist on soovituslik kasutada haigust ennetavaid võtteid.
The main problems were believed to be the shape of the land, roads, ditches, piles of rubble, collections of trees and shrubs, power lines and wells situated on farming land.
Peamisteks probleemideks peeti maatüki kuju, teid, kraave, kivihunnikuid, puude ja põõsaste saarekesi, elektriliine ja kaeve, mis asuvad põldudel.
The data was collected in accordance to case study methods which meant questioning two farmers.
Andmeid uurimustöö jaoks koguti juhtumiuuringu meetodil, mille alusel küsitleti kahte põllumajandustootjat.
This could help identify many problems related to use of land and enable working out suitable solutions for Estonia which in turn would help reduce the fragmentation of land in agriculture.
See aitaks kaasa paljude maakasutusega seotud probleemide tuvastamisele ning aitaks ka leida Eesti jaoks sobivaid lahendusi, mis aitaksid vähendada killustatust põllumajanduses.
Several Central and Eastern European countries have conducted various studies and published research papers on this topic, some have even carried out different land consolidation projects, but a comprehensive solution remains to be unfound.
Mitmetes Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on tehtud erinevaid uuringuid ja teadustöid ning mõnes riigis on läbi viidud ka maakorraldusprojekte, kuid ühtset ja lihtsalt lahendust pole probleemile siiamaani leitud.
Surveyed farmers pointed out several imperfections and problems that interfere with rational land use.
Küsitletud põllumajandustootjad tõid välja mitmeid puudusi ja probleeme, mis segavad ratsionaalset maakasutust.
The results of this paper coheres with the results of Helina Jõgi’s thesis (2010) "Analysis of the farmers` land use spatial properties on the basis of three municipalities of Põlvamaa".
Saadud tulemused ühtisid Helina Jõgi (2010) poolt koostatud lõputöö „Põllumajandustootjate maakasutuste ruumiliste omaduste analüüs kolme Põlvamaa valla näitel" tulemustega.
The aim of this Bachelor’s thesis is to point out the land use imperfections that farmers have deemed most important.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli tuua välja maakasutuse puudused, mida peavad oluliseks põllumajandustootjad.
Both farmers were interested in conducting land consolidation projects in order to improve agricultural production conditions.
Mõlemad põllumajandustootjad soovisid maakasutuse tingimuste parandamiseks maakorraldustoimingute läbiviimist.
Farmers opinion on the land use imperfections
Maakasutuse puudused põllumajandustootjate seisukohalt
Farmers face many challenges that hinder the effectiveness of agricultural production when it comes to using land.
Põllumajandustootjad peavad maa harimisel kokku puutuma mitmete maakasutuse puudustega, mis takistavad põllumajandustootmise efektiivsust.
Therefore the concerning problems should be studied similarly to Ms Jõgi’s Master’s thesis in other areas in Estonia.
Maakasutuse puudustest Eestis oleks vaja rohkem informatsiooni, seega oleks vaja maakasutusega seotud probleeme uurida sarnaselt Jõgi magistritööle teisteski Eestimaa valdades.
In addition, attention was drawn to the issue of crossing another’s land for reaching one’s land.
Probleemiks peeti veel ka teistele kuuluva maa ületamist, selleks et pääseda vajalikule maatükile ning arvati, et võimaluselt tuleks selliseid olukordi vältida.
Additional research contained the assessment of the basement depth, evaluation of the condition of the floors with fieberoptical borescope, finding the endcrosscut of the ceilingbeam and the rafter, and control of their weightbearing abilities with the Autodesk Robot Structural Analysis Professional 2011 program, and additional analyses of the problems that might occur with the additional insulation of the structure.
Lisauuringud sisaldasid vundamendi sügavuse määramist, põrandate seisukorra hindamist fiiberoptilise boreskoobiga, sarikate ja laetalade jääkristlõigete leidmist ja kandevõimekontrolli programmiga Autodesk Robot Structural Analysis Professional 2011 ning tarindite lisasoojustamisest tekkivate probleemide analüüsi.
During the evaluation of the tehnical condition of the office building observation and additional research were carried out.
Kontorihoone tehnilise seisukorra hindamisel teostati visuaalne vaatlus ja lisauuringud.
During visual observation and additional research proper (technical) solutions were found for eliminating the damages.
Visuaalse vaatluse ja lisauuringute tulemuste järgi töötati välja insenertehnilised lahendused kahjustuste likvideerimiseks.
This research is about problems resulting from the current condition of Järvselja Training and Experimental Forest Centre’s office building.
Antud uurimustöö käsitleb Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna kontorihoone seisukorrast tulenevaid probleeme.
The assessment of structural condtions of the office building on Järvselja Training and Experimental Forest Centre and its reconstruction into a visitor center
SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna kontorihoone tarindite ekspertiis ja hoone rekonstrueerimine külastuskeskuseks
Condition evaluation outcomes and the solutions that were found were of help in the making of the reconstruction project of Järvselja Training and Experimental Forest Center office building.
Seisukorra hindamise tulemuste ja väljatöötatud lahenduste järgi koostati Järvselja Õppe-ja Katsemetskonna kontorihoonele rekonstrueerimisprojekt eelprojekti staadiumis.
The disadvantage of such test is that the material is destroyed and the fact that it cannot be used for the same purposes.
Sellise katsetamise miinuseks on materjali purustamine ja fakt, et seda enam ehituses samal otstarbel kasutada ei saa.
In addition, the ultrasound measurements were carried out with two different frequencies 150 kHz and 250 kHz, of which the accuracy was measured.
Lisaks kasutati ultraheli mõõtmiste tegemiseks kahte erinevat sagedust 150 kHz ja 250 kHz, milledest selgitati välja täpsem.
Strength parameter investigation of Scots pine (Pinus sylvestris L.) wood with nondestructive and destructive method
Hariliku männi (Pinus sylvestris L.) puidu tugevusparameetrite uurimine mittepurustaval ja purustaval meetodil