natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In current bachelor theses I observe the use of close-range photogrammetry based on phtos taken by consumer cameras in the field of archaeology.
Käesolevas bakalaureusetöös käsitlen lähifotogramm-meetria kasutusvõimalusi arheoloogias.
Making 3D Models Using Close-range Photogrammetry: Comparsion of Cameras and Software
Fotokaamerate ja tarkvarade võrdlus lähifotogramm-meetriliste 3D mudelite loomisel
Country subsidies should be increased because it has a positive affect on our forests.
Riigipoolsed toetused peaksid suurenema kuna sellel on positiivne mõju meie metsadele.
People find that there are better solutions for efective functioning that would benefit both sides.
Leitakse, et on paremaid lahendusi süsteemi edukaks toimimiseks, mis oleks kasulik mõlemale osapoolele.
News related to private forestry are quite topical.
Erametsandusega seotud teemad on üsnagi aktuaalsed.
Aim of this research is to find answers to questions that include satisfaction with the support system by analysing the results of the questionary and making sure if our support system and its services are functioning properly, how satisfied are the forest cooperative members and in which way we could change thing in their point of view.
Selle töö eesmärgiks on leida vastused mitmetele küsimustele, mis puudutavad rahulolu tugisüsteemiga analüüsides küsitluse tulemusi ning saadud andmete abil kindlaks tehes, kas praegune tugisüsteem ja selle teenused toimivad efektiivselt, kuidas metsaühistu liikmed sellega rahul on ning kuidas saaks vajadusel paremini toimida nende vaatenurgast.
Satisfaction of forestry association members with private forest support system and its services
Metsaühistu liikmete rahulolu erametsanduse tugisüsteemi ja selle teenustega
The main problem in their opinion were the forestry subsidies that in this case affect management of the forests and the motivation of private forest owners a great deal.
Üheks peamiseks probleemiks metsaomanike arvates on metsandutoetused, mis mõjutavad suurel määral metsade majandamist ja erametsaomanike motiveeritust.
There has been some responses lately regarding private forest support system.
Viimasel ajal on mitmesugust vastukaja saanud erametsanduse tugisüsteem.
Analysis included private forest owners who belong to forest cooperatives, their opinion about the support system and its services.
Uurimismeetodiks on kvantitatiivne ja kvalitatiivne küsitluse andmete analüüs, mis puudutas metsaühistutesse kuuluvaid erametsaomanikke ning nende arvamust erametsanduse tugisüsteemist ja selle teenustest.
The data from this paper can be used to compile the reconstruction project of the building.
Antud töö andmeid saab kasutada hoone rekonstrueerimisprojekti koostamisel.
The analysis of building`s outer boundaries, methods of elimination and solutions for reconstruction based on Linna küla swimming pool
Piirdekonstruktsioonide niiskuskahjustuste analüüs, likvideerimise meetodid ja rekonstrueerimise lahendused Linna küla ujula baasil
The condition of ceiling was satisfactory.
Laepaneelide seisukord oli kokkuvõttes rahuldav.
A freeware engineering physics programme U-wert.net was used for analysis.
Analüüsiks kasutati vabavaralist ehitusfüüsika programmi U-wert.net.
The condition of inserted ceiling panels was evaluated visually and experimentally.
Vahelaepaneelide seisukorda hinnati visuaalselt ja katseliselt.
The analysis of the building’s bio-damages showed that in water damaged areas the swimming pool inner walls are covered by biofilm.
Hoone biokahjustuste analüüsi tulemusel saadi teada, et veekahjustusega piirkonnas katab ujula siseseinu biokile.
Visual assessment was based on the scales for assessing reinforced concrete structures, developed by professors J.Miljan and T.Keskküla.
Visuaalsel hindamisel võeti aluseks professorite J.Miljani ja T.Keskküla poolt välja töötatud raudbetoonkonstruktsioonide hindamise skaalad.
The building was moisture-damaged: bio-damages, falling plaster, the protective layer of inserted ceiling fixture had become detached and the fixture corroded.
Hoonel olid niiskuskahjustused: biokahjustused, pudenev krohv, vahelaepaneelide armatuuri kaitsekiht oli eemaldunud ja armatuur korrodeerunud.
As to walls, the most functional reconstruction system was the one of ventilated facade plates.
Seinte puhul osutus kõige otstarbekamaks tuulutatav fassaadiplaatidega rekonstrueerimise süsteem.
Solutions for reconstructing outer walls and roof-ceiling were worked out, considering thermal insulation and moisture-technical condition of existing structures.
Välisseinte ja katuslae rekonstrueerimise lahendused töötati välja arvestades olemasolevate konstruktsioonide soojapidavust ja niiskustehnilist olukorda.
Reconstruction of roof-ceiling may require additional insulation of the existing structure or building a new one starting with a hollow-core slab.
Katuslae rekonstrueerimisel võib kaaluda nii olemasoleva konstruktsiooni lisasoojustamist kui ka alates õõnespaneelist täiesti uue konstruktsiooni rajamist.
In experimental evaluation the compressive strength of concrete was determined by using Schmidt hammer.
Katselisel hindamisel määrati betooni survetugevust, kasutades selleks Schmidti vasarat.
In this MA paper the technical condition of boundary structures (outer walls, inserted ceilings, roof ) of Linna küla swimming pool was studied.
Magistritöös uuriti Linna küla ujula piirdekonstruktsioonide (välisseinad, vahelaed, katus) tehnilist seisukorda.
The same assessment methodology was used to determine the compressive strength of concrete blocks of basement walls and plaster of ground floor walls.
Sama hindamismetoodikat kasutati ka keldriseina betoonplokkide betooni ja esimese korruse seinte krohvi survetugevuse määramisel.
A plaster sample was taken from the wall in the area with the biggest rain water leak and sent to Estonian Mycology Research Centre for further study.
Suurima sadevee läbijooksuga piirkonnast võeti keldriseinalt krohviproov, mis saadeti uuringule EMÜK-sse. Välisseinte kaalulise niiskusesisalduse määramiseks võeti materjaliproovid erinevatest hoone piirkondadest.
Bio-damages inside the building were assessed by visual observation and a sample for lab analysis was taken.
Magistritöö ülesandeks oli töötada välja hoone välispiirete rekonstrueerimise lahendused Hoones olevaid biokahjustusi uuriti visuaalselt ja võeti proov laborianalüüsiks.
There were 6 different variables in the experiment and there were 4 replicates.
Katses oli 6 erinevat välja ja korduseid oli 4.
The aim of this study was to identify the effect of organic fertilizer, beef manure, and red clover (Trifolium pratense) as green manure on winter garlics (Allium sativum) yield, and determine whether chelating trace elements affect garlics yield using Tradecorp AZ foliar fertilizer.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks oli välja selgitada orgaanilise väetise, tahe veisesõnnik, ja haljasväetise, punane ristik (Trifolium pratense), mõju taliküüslaugu (Allium sativum) saagikusele, lisaks oli eesmärgiks välja selgitada kas kelaatsed mikroelemendid mõjutavad küüslaugu saagikust kasutades selleks leheväetist Tradecorp AZ.
The winter garlic variety „Liubasha", which was planted on October 5, 2019, was used in the experiment.
Katses kasutati taliküüslaugu sorti „Liubasha," mis istutati 5. oktoobril 2019.
Foliar fertilization had a positive effect on yield when manure was also used.
Leheväetamine avaldas positiivset mõju saagikusele juhul kui kasutati ka tahesõnnikut.
The yield of garlic influenced by different fertilization methods
Küüslaugu saagikus sõltuvalt erinevatest väetusmeetoditest
Compared to the control variant, an extra 2.08 t/ha was obtained with green manure.
Võrreldes kontrollvariandiga saadi haljasväetist kasutades 2,08 t/ha enamsaaki ja lisades haljasväetisele tahesõnnik saadi enamsaagiks võrreldes kontrollvariandiga 1,86 t/ha.
The household consumes an average of 7288,1 kWh of electricity.
Majapidamises tarbitakse keskmiselt 7288,1 kWh elektrienergiat.
Simplified calculations show that the chosen electric solar heating system would be able to produce electricity for domestic water heating for almost nine months of the year.
Lihtsustatud arvutustest nähtub, et valitud elektrilise päikesekütte süsteem suudaks tarbevee soojendamiseks toota elektrienergiat peaaegu üheksal kuul aastast.
Calculations of the expected productivity of solar panels for the object were made with an azimuth of 90°.
Päikesepaneelide eeldatava tootlikkuse arvutused objektile tehakse asimuudiga 90°.
In the theoretical part of the bachelor's thesis the nature of solar energy in the world, Europe and Estonia was examined and an overview of solar heating technologies was given.
Bakalaureusetöö teoreetilises osas vaadeldakse päikeseenergia olemust maailmas, Euroopas ja Eesti ning antakse ülevaade päikesekütte tehnoloogiatest.
The topicality of the research lies in the development of the field of solar energy and the desire to introduce renewable energy solutions in the research object.
Uurimustöö aktuaalsus seisneb päikeseenergeetika valdkonna arengus ning soovil uuritavas objektis võtta kasutusele taastuvenergia lahendused.
The energy required to heat domestic water was calculated using the heat quantity formula.
Tarbevee soojendamiseks vajalik energia arvutatakse soojushulga valemiga.
In the practical part of the work the consumption of the object domestic water and electricity by months was studied, possible solutions of electric solar panel systems for the object were found, the electricity consumed for domestic water heating was calculated and the energy balance was compiled.
Töö praktilises osas uuritakse objekti ja selle tarbevee ning elektrienergia tarbimist kuude lõikes, leitakse võimalikud elektriliste päikesepaneeli süsteemide lahendused, arvutatakse tarbevee soojendamiseks kuluva elektrienergia hulk ning koostatakse energiabilanss.
The aim of the bachelor's thesis is to study the technologies of electric solar heating for private houses and to find ways to reduce the amount of electricity consumed from the grid for domestic water heating.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida elektrilise päikesekütte tehnoloogiaid eramule ja leida võimalusi, kuidas vähendada võrgust tarbitava elektrienergia hulka tarbevee soojendamiseks.
The PVGIS program was used to find out the expected productivity of the solar panels at the site.
Päikesepaneelide eeldatava tootlikkuse teada saamiseks objekti asukohas kasutatakse PVGIS programmi.
Photovoltaic Heating System for Building
Elektrilise päikesekütte tehnoloogia eramule
The main results of the study were: the above-ground biomass of the stands was 219; 169 and 112 t ha-1 ; growing stock of the stands was 420; 322 and 214 m3 ha-1 and the current year’s stemwood increment 6.2; 3.4 and 5.5 m 3 ha-1 y -1 in 110-, 90- and 65-year-old stand, respectively.
Tulemused näitasid, et uuritud männikute maapealse osa biomassid olid: 219; 169 ja 112 t hal , männikute tagavarad olid: 420; 322 ja 214 m3 ha-l ja viimase aasta tüvepuidu juurdekasvud olid: 6,2; 3,4 ja 5,5 m 3 ha-l a -l .
The data for this paper was gathered in spring and summer 2014 in Järvselja.
Töö põhineb Järvselja Õppe-ja Katsemetskonnas kolmel erineval kuivendatud katsealadel, mille tarbeks koguti andmeid 2014 aasta kevadel ja suvel suvepraktika käigus.
The above-ground biomass and the effect of drainage on trees radial growth increment in Scots pine (Pinus sylvestris) stands growing in Myrtillus drained swamp site-type
Mustika-kõdusoo kasvukohatüübi männikute (Pinus sylvestris L.) maapealne biomass ja kuivenduse mõju puude jämeduskasvule
The effect of drainage on the annual ring width increment was the highest in 110-year-old stand; in 65-year-old stand there did not occur a clear peak in the annual ring width caused by the drainage.
Aastarõngaste kuivendusjärgne laienemine oli suurim vanimas puistus, kus kuivendusjärgselt suurenes aastarõngaste laius 4,3 korda.
Model tree method (Bormann and Gordon, 1984) was used to estimate the above-ground biomass of the stands; the annual ring width of model trees was measured with the LINTAB system, which allows to measure with 0.001 mm accuracy.
Viimase aasta tüvepuidu juurdekasvu analüüsimiseks kasutati 12 mudelpuu analüüsikettaid, millelt mõõdeti LINTAB süsteemiga aastarõngaste laiusi 0,001 mm täpsusega.
However, there was a notable increase in tree annual ring width in 65-year-old stand caused by the thinning which was carried out at the stand age of 50- years.
Aastarõngaste laiust mõjutas positiivselt ca 50. aastases puistus läbi viidud harvendusraie.
The main objectives of the master thesis was: 1) to estimate the above-ground biomass of three Scots pine stands at the ages of 110-, 90- and 65-years growing in Myrtillus drained swamp site-type in Järvselja experimental forest district; 2) to assess the effect of forestland drainage on the increment of the radial growth of trees in the same stands.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida kuivenduse mõju mustika-kõdusoo männikute puidu produktsioonile Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas kasvavate puistute näitel.
Food urbanism initiative.
Toidu-urbanismi initsiatiiv.
Food as a tool in shaping, re-structuring and designing the city; using Tartu as a testing site to map the potentialities
Toit kui tööriist, mille abil linna vormida, ümber struktureerida ja kujundada; kasutades Tartut testalana, et kaardistada potentsiaale.
Food urbanism is a visionary approach that suggests that food can be integrated within the urban fabric in a more conscious, visible, economically feasible, environmentally aware and socially and culturally empowering way than it has been done until now.
Toidu-urbanism on kaasaegne teooria, mis väidab, et linnalistes tingimustes on võimalik söögikasvatamist ning sellega seonduvaid erinevaid aspekte tugevamini linnakoega siduda, palju teadlikumalt, nähtavamalt, majanduslikult toimivamalt, keskkonnasäästlikumalt, sotsiaalset ja kultuurilist välja rikastavamalt, kuni seda on tehtud tänini.
This thesis has aimed to develop a guideline and an introduction to the topic of food urbanism, showing and explaining various forms, how food can be integrated in the design and landscape strategies of the city.
Antud töö eesmärgiks on olnud tutvustada lugejale toidu-urbanismi temaatikat laiemalt, näidates ja selgitades erinevaid vorme, kuidas söögikasvatamine linnas saab olla integreeritud maastikuarhitektuursete strateegiate ja kujunduse koosseisu.
It has provided the reader with a new tool – the program matrix – in order to map the potentialities of food urbanism in any given urban area.
Antud töö pakub lugejale uue töövahendi – programmi-maatriksi, mille abil toidu-urbanismi potentsiaale mis-iganes linnalises kontekstis kaardistada.
By examining various case studies this work has introduced the many potentialities that this kind of approach can have in shaping the urban context and developing new urban qualities.
Töö käigus uuriti erinevaid näiteid ning kaardistati potentsiaale linnaruumi kujundamisel ja uute kvaliteetide loomisel.
The matrix was based on spatial typologies and it is a tool for analysing strategically any spatial context in order to define the basic potentialities of food urbanism.
Maatriks on koostatud ruumilistele tüpoloogiatele baseerudes ja see on abivahendiks, et strateegiliselt määrata toidu-urbanismi potentsiaale linnalises kontekstis.
The matrix was tested out in the local context – on Tartu.
Maatriksi töötavust testiti kohalikus kontekstis Tartu näitel.
The program matrix has a great potential for becoming a useful tool for designers, planners and landscape architects to program and map the potentialities of food urbanism, for developing master plans and growth strategies of cities and also as a resource of ideas for design proposals and visionary concepts.
Samuti on programmi-maatriksil potentsiaali, et kujuneda kasulikuks töövahendiks maastikuarhitektidele, planeerijatele ja disaineritele, et programmeerida ning uurida linnas söögikasvatamise võimalusi.
As a result, Tartu food urbanism potentiality maps were assembled.
Kogutud informatsiooni sünteesimisel ja programmi-maatriksi abil pandi kokku Tartu toidu-urbanismi potentisiaalide kaardid.
Also a food mapping exercise was conducted and the information synthesized with the input from the program matrix.
Samuti viidi läbi toidukasvatamise ja selle erinevate aspektide kaardistamine.
The results of the thesis show that the potential for different forms of food urbanism to be added or strengthened in Tartu is considerable.
Esialgsete tulemuste põhjal võib väita, et kohalik potentisaal on märkimisväärne.
The inflation pressure of the tyres in both vehicles was 650 kPa.
Rehvirõhk mõlema sõiduki puhul oli 650 kPa.
The natural recovery of ruts was monitored 2–2.5 years after the rutting experiments.
Looduslikke muutusi roobastes jälgiti kuni 2,5 aasta jooksul pärast katseid.
In agriculturally used areas that have higher bulk densities because of the precompaction state (an average of 1.3 Mg m−3 in topsoil) and lower organic material content (SOC lower than 1.3%), the natural recovery rate was slow.
Põllumaadel, kus maa harimise tõttu on lasuvustihedus üldiselt suurem (huumuskihis keskmiselt 1,3 Mg m–3) ja orgaanilise aine sisaldus väiksem (madalam kui 1,3%), oli taastumise intensiivsus väiksem.
The effect of military vehicles on rut formation on Estonian soils and natural recovery of the ruts
Eesti muldadel militaarsõidukite ülesõitude tulemusena kujunenud roopad ja nende looduslik taastumine
A high clay content (higher than 30%) impedes water infiltration recovery.
Siiski on taastumine aeglasem suure savisisaldusega (üle 30%) muldades, kus vee mulda imendumise kiirus nii ruttu ei suurene.
Penetrometer measurements were taken next to the ruts, and soil samples were collected from topsoil and subsoil for a uniaxial compression test using an oedometer in the laboratory.
Roobaste kujunemise modelleerimiseks mõõdeti samal ajal penetromeetriga mulla tugevuse seisundit ning koguti mullaproovid huumuskihist ja huumusalusest kihist ödomeetri testide tegemiseks laboris.
For the single pass prediction, penetrometer readings obtained from the 7.5–23 cm layer should be used, whereas for 10 passes, readings were obtained from the 15–30 cm layer.
Ennustuse keskmine viga oli kuni 2 cm. Modelleerimisel oli seejuures tähtis penetromeetri väärtuste fikseerimise sügavus: ühe ületuse järgse roopasügavuse ennustamiseks tuli mõõtmised teha 7,5–23 cm ning kümne ületuse puhul 15–30 cm sügavuses kihis.
Rut depth formation depends on a range of soil properties (water content, bulk density, texture, and organic matter content), land use type, vehicle parameters, and number of passes.
Mulla tihenemine või ka külgsuunaline liikumine sõiduki all, aga ka muutunud mullaseisundi looduslik taastumine sõltuvad mulla füüsikalistest omadustest (veesisaldus, lasuvustihedus, lõimis, orgaanilise aine sisaldus), maakasutusest, ülesõitude arvust ning sõiduki parameetritest.
The aim of this thesis was to measure and simulate rut depths after one and repeated passages of a military logistic truck MB1017 (with an18.4-kN wheel load) and an armoured personnel carrier, XA-188 (with a wheel load of 37.6 kN).
Roopad tekitati nii põllumaadel kui ka looduslikel rohumaadel (sh madalsoomullal) militaarse logistilise veoautoga MB1017 (esimese ratta koormus 18,4 kN) kokku seitsmes mõõdukohas.
In sandy soils, the first passes formed the deepest rut; in clay-rich soils, the rut depth increased linearly with the number of passages.
Kui liivastel muldadel moodustus kohe esimeste ületustega sügavaim roobas, siis savimuldadel kasvas roopasügavus lineaarselt ületuste arvuga.
In natural grassland soils, the natural alleviation of ruts is more probable to occur primarily because of the higher organic material content (SOC higher than 2.4%).
Looduslikel aladel on taastumise intensiivsus suurem eelkõige orgaanilise aine suurema sisalduse tõttu.
Soil degradation resulting from the passages of agricultural, forestry, rescue, and military vehicles has gained global interest.
Maastikul liikuva (nt põllumajandus-, metsandus-, militaar-, pääste-) sõiduki all kujunevad enamasti mullapinnale jäljed, st mitmesuguse sügavusega roopad.
However, to minimise the negative impact of travelling vehicles on soil environment, the number of passes should be kept as low as possible.
Kokkuvõtlikult võib öelda, et põllumullad on sõidukite liikumiseks stabiilsemad ja tugevamad aluspinnad võrreldes looduslike rohumaamuldadega, kuid ka haritavatel maadel tuleb mullakeskkonna kahjude minimeerimiseks hoida ületuste arv nii väiksena kui võimalik.
Ruts can severely hamper soil functions and hinder vehicle movement.
Lisaks negatiivsele keskkonnamõjule takistavad sügavad roopad otseselt sõidukite liikumist.
Measurement results indicated that deeper ruts were formed on natural grassland areas than on arable land.
Mõõtmised näitasid, et sügavamad roopad kujunesid looduslikel rohumaadel, kus valdavaks on mulla külgsuunas liikumine, ja eriti sügavad roopad moodustusid raskema sõiduki kasutamisel.
Soil deformations caused by shear stresses have to be included in the model to achieve better predictions for multi-pass situations.
Põllumuldade tihendamise modelleerimiseks rakendatav SoilFlexi tihendamismudel sobis roopa ennustamiseks põldudel.
However, the increase in rut depth from 1 to 10 passes on grassland sites was considerably underestimated and that on peat soil was overestimated.
Looduslikel rohumaadel, kus tihendamise mõju roopa kujunemisel oli väiksem, oli mudeli ennustatud roopasügavus üldiselt alahinnatud ning turbamuldadel tugevasti ülehinnatud.
It is important to note that the sole use of topsoil bulk density is a poor parameter for determining rut formation.
Tähtis on veel välja tuua, et mulla algne tihedus maapinna lähedastes kihtides üksinda ei ole piisav indikaator sügavama või madalama roopa kujunemiseks, tähtsad on ka savi- ja orgaanilise aine sisaldus ja sügavama (huumusaluse) kihi tihedus märgades oludes.
The rut depth formed by military vehicles was best predicted with the penetrometer reading-based Willoughby–Turnage model (average rut depth error was 2 cm); however, the selection of the layer for penetrometer readings was crucial.
Uurimistulemused näitasid, et kõige täpsemini ennustas erinevatel muldadel militaarsõidukite ületustel kujunevat roopasügavust penetromeetri mõõtmistel baseeruv Willoughby ja Turnage’i mudel.
The experimental sites (eight sites altogether) included arable soils, natural grassland soils with different soil textures (clay content in the range 0–30%), and peat soil.
Katsekohtade mulla savisisaldus oli vahemikus 0–30% ning orgaanilise aine sisaldus jäi vahemikku 0–33%.
The soil compaction model, SoilFlex, could adequately predict rut depth after 1 and 10 vehicle passes on arable soils.
Käesoleva doktoritöö eesmärk oli uurida roopasügavuse kujunemist ning modelleerimisvõimalusi militaarsõiduki ühe- ning kümnekordse ületuse korral märgades oludes.
The soil mechanical behaviour and rut formation under a travelling vehicle depend on the organic material content, clay content, and subsoil bulk density.
Antud uurimus näitas, et turba mehaaniline käitumine liikuva sõiduki all vajab eraldi uurimist.
Deeper ruts evolved because of the passage of heavier (i.e., higher wheel load) military vehicles.
Põllumaadel kujunesid madalamad roopad peamiselt tihenemise tulemusena.
In that respect, Estonia should have a good starting position.
Eestil on selles osas hea stardipositsioon.
The general public (including those participating in this survey) does not have any information about such activities.
Laiem avalikkus selle kohta infot ei oma (sh uurimuses osalenud).
Every country has its own unique nutritional culture, agricultural practices and habits of growing foodstuff.
Igas riigis on olemas vaid sellele omased toitumiskultuurid, põllumajandamine ning toiduainete kasvatamine.
All necessary food products can be easily acquired at nearby grocery stores and markets or purchased directly from the farmers.
Kõiki vajaminevaid toiduaineid saadakse kergesti läheduses asuvatest poodidest, turult ja tooteid saab osta hõlpsalt ka talunikelt.