natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Population-wise the largest rural municipality is Ülenurme with population of 6219 in 2011, followed by Tartu municipality with 6116 inhabitants.
Rahvastiku alusel on uuritaval perioodil suurimaks vallaks tõusnud Ülenurme (6219 elanikku 2011), mis möödus praegu teisel kohal olevast Tartu vallast (6116 elanikku).
The regional development of Estonia is uneven as there is the concentration of population into the larger centers like Tallinn, Tartu or Pärnu and into their hinterland.
Eesti on regionaalselt ebaühtlaselt jagunenud ning inimesed koonduvad üha enam elama suurte tõmbekeskuste nagu Tallinn, Tartu ja Pärnu keskustesse või selle lähiümbrusesse.
Therefore, the following tasks were set: to study the theoretical literature on regional development, to analyze Estonian regional development policy, to collect and analyze the statistical data on the rural municipalities of Tartu county and make conclusions on the development of the region.
Eesmärgi saavutamiseks püstitatud ülesanneteks oli tutvuda regionaalarengu teemalise kirjandusega, analüüsida Eesti regionaalpoliitikat, koguda ja analüüsida statistilisi andmeid ning teha järeldusi kogutud andmete põhjal.
The objective of the thesis was to study the socioeconomic developments of the rural municipalities of Tartu County in the period of 2005 to 2011 and to make conclusions on which kind of developments have been taken place in the hinterland of Tartu and in the regions farther away from Tartu.
Töö eesmärgiks oli uurida, missugused muutused on toimunud Tartumaa valdade sotsiaalmajanduslikes arengutes aastatel 2005-2011 ning teha järeldusi, missugused muutused on toimunud otse Tartuga piirnevatel aladel ja kaugemal asuvatel äärealadel.
The second chapter presented the results of the analysis of municipalities of Tartu County.
Teises peatükis esitati analüüsi tulemused.
The source of the statistical data was the database of Statistical Office of Estonia and database of Estonian Unemployment Insurance Fund.
Enamus analüüsitud andmeid on saadud Statistikaameti poolt koostatud statistilistest andmebaasidest ning osa ka Töötukassa poolt koostatud andmebaasidest.
In the data analyses different percentages and rates were calculated.The first chapter discussed the definition of development, selected development theories and Estonian regional development policy and strategy.
Töö esimene peatükk kirjeldas arengu mõistet, valitud regionaalarengu teooriaid ja lähenemisi ning tutvustas Eesti regionaalpoliitika eesmärke ja strateegiat.
As the unequal development of rural municipalities has remained an issue and the differences between the municipalities have not decreased, the topic of present study is highly relevant.
Seetõttu on kogu Eesti valdade ebavõrdus kasvanud ega ole aastate jooksul ka vähenenud ning seepärast on regionaalsed erinevused aktuaalne probleem ka Tartumaal.
In can be concluded that while the overall socioeconomic situation of Tartu County is relatively good in comparison with other Estonian counties, the developments within the county are highly uneven and likely will remain so.
Kokkuvõtteks võib välja tuua, et kui maakonna sotsiaalmajanduslikud näitajad on Eestis suhteliselt head, jätkub tõenäoliselt maakonna siseselt ebaühtlane areng ja põhiline majandustegevuse ja rahvastiku kontsentratsioon maakonna sees 4 põhilisse valda (Ülenurme, Tartu, Nõo ja Luunja) ja võib arvata, et lähiaastatel jõuab nende rahvastiku osakaal pooleni kogu maakonna valdade rahvastikust.
It can be assumed that in the Tartu County the municipalities near the city of Tartu are in better socioeconomic condition than those that are farther away from the center.
Eeldada võib, et rahvaarv on kasvanud peamiselt Tartu linnas ja otse Tartuga piirnevatel aladel ning seetõttu on need piirkonnad ka paremas sotsiaalmajanduslikus seisus.
The bachelor thesis in written in Estonian, consists of 49 pages, 9 figures, 6 tables, 1 appendix, 33 referred sources.
Tartu maakonnas on kokku 19 valda, neist pindalalt on suurimad Tartu ja Vara.
In the period studied, there was notable urban sprawl, especially to Ülenurme and Tartu and Luunja municipalities.
Suurim töötuse juurdekasv analüüsitaval perioodil oli Tartu maakonna valdadest Mäksas, Ülenurmes ja Tartus.
The smallest municipalities are those bordering with Lake Peipsi and farther away from Tartu and are in considerably direr socioeconomic situation; especially critical is the population loss.
Kõige kriitilisem tegur on rahvastik, eriti selle kaotus ning võib hinnata, et piirkondlikud erisused sotsiaalmajanduslikus arengus maakonna sees järgnevatel aastatel ei vähene.
It can be confirmed that the municipalities in Tartu hinterland, are in considerably better socioeconomic situation and we can conclude that this development will remain as the concentration of population and enterprises to those areas will continue.
Analüüsitava perioodi tulemustest võib järeldada, et sotsiaalmajanduslikult paremas seisus on need Tartumaa vallad, mis piirnevad otse keskustega ning kus on rohkem kui 2000 inimest.
Four rural municipalities- Ülenurme, Tartu, Nõo and Luunja, have close to 45% of total rural population of the county and those municipalities form the main developmental axis of the county.
Need neli valda moodustavad põhilise arengutelje, kuhu kontsentreerub rahvastik ja ettevõtted Tartu maakonnas.
The importance of the four municipalities (Ülenurme, Tartu, Nõo and Luunja) will continue of increase and most of the other municipalities will face decrease.
Suurim ettevõtlusaktiivsus oli Ülenurme, Kambja ja Tartu vallas ning väikseim Peipsiääre, Puhja ja Alatskivi vallas.
The collected measurement data analysis has been conducted in MS Excel and the R statistical programming environment.
Kogutud mõõtmisandmete analüüs on läbi viidud MS Exceli ja statistikaprogrammi R töökeskkonnas.
It is necessary to research the topic in hereafter whereas the height growth in older age is unclear.
Teema uurimine on ka edaspidi vajalik, kuna puistute kasv vanemas eas on selgusetu.
The aim of the work is to analyze the results of forest regeneration depending on the used root system type.
Töö eesmärgiks on analüüsida metsa uuenemise tulemusi olenevalt kasutatud juurestikutüübist.
The first attempt with container planting stock in Estonia was implemented in the 1980s.
Eestis sai metsaistutusmaterjali kasvatamine konteinerites esmakordselt alguse 1980. aastatel.
There is altogether 15 permanent plots settled in 6,3 hectare.
Uurimisobjektid paiknevad ühtekokku 15. katsealal 6,3-l hektaril.
The examined tree species are Norway spruce, Scots pine and silver birch aged 1-13 years.
Uuritavateks puuliikideks on harilik mänd, harilik kuusk ja arukask vanuses 1-13 aastat.
According to analyses it was found that the height growth of bare root and containerized Scots pine stock was not significant (p> 0,05) during the last nine measured years.
Analüüsi käigus selgus, et viimase üheksa kasvuperioodi jooksul mõõdetud männi katsekultuuride erineva istutusmaterjali keskmiste kõrguste vahel puudus erinevus (p>0,05).
The permanent plots which are established by silviculture division of Estonian University of Life Sciences have been measured form 1997-2010 years.
Käesolevas töös on kasutatud Eesti Maaülikooli metsakasvatuse osakonna poolt rajatud püsikatsealade mõõtmisandmeid alates 1997 – 2010. aastani.
Correspondingly to the results it can be concluded that the differences on survival of container and bare rooted plants ensue from the direct conditions and factors on clearcut area.
Saadud tulemustest saab järeldada, et paljasjuursete ja konteinertaimede kasvamamineku erinevused tulenevad otsestest kasvukohaoludest raiesmikel.
There is set up the following hypothesis in the thesis: the height growth and survival results of bare root and container Scotch pine, Norway spruce and silver birch plants are not significantly different in terms of reforestation.
Töös on püstitatud järgmine hüpotees: paljasjuurse ja suletud juurekavaga hariliku männi, hariliku kuuse ja arukase taimedega rajatud kultuuride kordaminek ja kõrguskasv ei ole metsauuendamise seisukohast oluliselt erinevad.
The results of the use of planting stock with different root systems in forest regeneration
Erineva juurestikutüübiga istutusmaterjali kasutamise tulemustest metsakultiveerimisel
The quality of planting stock has a great impact to successful forest regeneration.
Leiti, et istutusmaterjali kvaliteet omab suurt mõju kultuuride kordaminekule.
The average height of bare rooted Norway spruce surpassed remarkably container grown stock during third year which remained in the all of the following measured years.
Kolmandal kasvuaastal ületas hariliku kuuse paljasjuurse kultuuri keskmine kõrgus oluliselt suletud juurekavaga taimede keskmist kõrgust, mis jäi püsima ka kõikide järgmiste mõõtmisaastate jooksul.
Each test plot consists of afore mentioned bare root and container grown planting stock experimental variation.
Iga katseala koosneb eelnimetatud puuliikide kinnis- ja paljasjuursest katsevariandist.
Diminishing height growth and smaller survival in clear cuts with no site preparation was more observed on the occasion of container plants than bare root.
Kõrguse juurdekasvu vähenemine ja väiksem kasvamaminek ettevalmistamata maapinna tõttu avaldas rohkem mõju suletud juurekavaga istutusmaterjalile.
Using inferior quality plants will induce a negative result.
Ebakvaliteetsete taimedega rajatud uuenduse osaks saab väiksem kõrguse juurdekasv ning halvem kasvamaminek.
Despite of the first experiments unsuccsessful results to grow paperpot plants nevertheless the growth of container seedlings in Estonia began once again in 1995 year.
Vaatamata toona paberpotitaimedega rajatud kultuuride ebaõnnestumisele alustati 1995. aastal uuesti suletud juurekavaga taimede kasvatamist ning tänaseks on võimalik suletud juurekavaga taimede kõrguskasvu ning kasvamamineku kohta teha esimesi hinnanguid ja järeldusi.
The average height growth of silver birch bare root plants within three first years was significantly smaller than containerized stock.
Esimesel kolmel kasvuaastal jäid arukase paljasjuursed taimed jäid oluliselt alla suletud juurekavaga taimede kõrguse juurdekasvule.
Appeared that bare root plants are generally better in competing with vegetation.
Selgus, et suure rohurindega raiesmikul jäävad potitaimed rohttaimestiku mõju alla.
Obtained results were in accordance with similar results from other researchers.
Saadud tulemused sarnanesid teiste autorite poolt saadud tulemustega.
The percentage of methane in biogas was between 59-78%.
Metaani hulk biogaasis oli 59-78%.
Biogas potential of food waste
Toidujäätmete biogaasi tootlikkus
Food waste is becoming a serious problem worldwide and it has gained a lot of attention in recent years.
Toidujäätmed on maailmas aina kasvav probleem, millele on hakatud üha enam tähelepanu pöörama.
Food waste samples were collected from 7 food service enterprises and one food manufacturer.
Töös uuriti 7 toitlustusettevõtte ja ühe toidutööstusettevõtte toidujäätmeid.
Biogas yields were 349-780 L/kg TS and 362-834 L/kg VS. Methane yields ranged from 243 to 552 L/kg TS and from 252 to 592 L/kg VS.
Analüüsitud toidujäätmetest saadi biogaasi 349-780 L/kg kuivaine ja 362-834 L/kg orgaanilise aine kohta.
Using food waste as a source material for biogas production can help to reduce environmental pollution and the growing demand for energy.
Toidujäätmete kasutamine biogaasi tootmiseks võib olla üheks võimalikuks lahenduseks vältimatute toidukadude käitlemiseks ja suureneva energiavajaduse rahuldamiseks.
According to the results food waste can be considered as potential feedstock for biogas production.
Saadud tulemustest selgus, et toidujäätmed on sobilikuks lähtematerjaliks biogaasi tootmisel.
The objective of this thesis is to evaluate biogas and methane potential of food waste from food service.
Käesoleva töö eesmärk on hinnata toitlustusasutustes tekkivate toidujäätmete biogaasi ja metaani tootlikkust.
BMP (biochemical methane potential) tests were carried out in the lab to measure the production of biogas and methane.
Biogaasi ja metaani tootlikkuse määramiseks viidi läbi BMP (biokeemilise metaani potentsiaali) katsed.
The results showed that food waste has a highly variable composition and therefore the results were also variable.
Kuna jäätmete koostis varieerub olulisel määral, varieerus ka metaani tootlikkus.
From the 240 increment samples 80 (33,3%) were damaged (discoloured and had rot signs).
Võetud 240 juurdekasvuproovist oli kahjustatud (esmanakkusega tumenenud ja mädanikuga) proove 80 (33,3%).
Comparison of tree diameters revealed, that it is not possible to distinguish root rot infected trees from healthy trees, because diameters are not statistically significantly different from each other.
Puude diameetrite võrdlemisel selgus, et puu diameetri järgi pole võimalik eristada haigeid puid tervetest puudest, sest need ei olnud üksteisest statistiliselt oluliselt erinevad.
The data analysis was carried out using MS Excel program.
Kogutud juurdekasvuproove mõõdeti Eesti Maaülikooli puiduteaduste laboris ning andmeanalüüs viidi läbi programmis MS Excel.
For this study, 240 tree increment cores from 20 sampling sites were collected in 2017.
Töös kasutati 2017. aastal kogutud, 240 juurdekasvuproovi kahekümnelt alalt, millest mõõdeti 222 proovi.
This research study is supported by the RMK project „ The impact of different cutting time and practices to pathogens distribution and biodiversity in spruce stands on fertile site types ".
Käesolev uurimistöö on valminud RMK projekti „Kuusikute raieaja ja raieviiside mõju patogeenide levikule ja arvukusele ning puistu elurikkusele viljakates kasvukohatüüpides" raames.
Because of decay in the tree trunk, the volumes of the quality timber can be considerably reduced, thus it is crucial to manage Norway spruce stands in an appropriate way.
Kuna juurepessu tõttu väheneb oluliselt kvaliteetse puidu maht seepärast on väga tähtis, et me majandaksime kuusikuid õigesti.
Root rot is very common pathogen, damaging Norway spruce stands and causing a great economic loss in Northern-Europe conifer forests.
Juuremädanikud on kuusikutes väga levinud ja on olulisimad majandusliku kahju tekitajad Põhja-Euroopa metsades.
Whereas, in unthinned stands, annual ringarea increment over the last ten-year growth period was in average 39 % lower than in healthy trees.
Harvendamata puistus viimase 10 kasvuaasta jooksul mädanikuga puude aastarõngaste pindala juurdekasv oli keskmiselt 39% väiksem võrreldes tervete puudega.
Analysis of radial increment series showed that in thinned stands radial growth of spruce trees with rot was statistically significantly smaller than for healthy trees.
Analüüsides juurdekasvuseeriaid leiti, et harvendatud puistutes on radiaalnejuurdekasv mädanikuga puudel statistiliselt oluliselt väiksem kui tervetel puudel.
stands infected with root rot
Radiaalne juurdekasv keskealistes juuremädaniku nakkusega kuusikutes
Based on the analysed spruce stands, it was found that thinning is not a direct cause for root rot damage, since proportion of damaged trees in studied stands was in average 31% and 40%, for thinned and unthinned sites, respectively.
Analüüsitud kusikutes leiti, et harvendamine ei ole otsene põhjus kahjustuse tekkimisele, sest harvendatud alade (n = 15 ala) kahjustuse osakaal oli 31% ja harvendamata alade (n = 5 ala) kahjustuse osakaal oli 40%.
In thinned stands, during the last ten-year growth period spruce trees with rot had in average 29% lower annual ring-area increment compared to healthy trees.
Harvendatud puistutes kasvas mädanikuga puude aastarõngaste pindala viimase 10 kasvuaasta jooksul 29% võrra vähem võrreldes tervete puudega.
The aim of this bachelor work is to analyse and to compare the radial growth of healthy and infected by root rot Norway spruce trees, growing in mature thinned and not thinned stands.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida harvendatud ja harvendamata 41–60 aasta vanustes kuusikutes nakkusega ja tervete puude radiaalkasvu.
On the sample plots commercial thinning was done 6-7 years ago.
Töös käsitletud proovialadel on harvendusraie teostatud 6-7 aastat tagasi.
Author studied 9 plots in state forest and 7 plots in private forest.
Töös uuris autor 9 prooviala riigimetsas ning 7 prooviala erametsas.
Author found a total of 350 dead or damaged individual trees, which makes it in average 43 dead/damaged trees per ha.
Kokku leidis autor proovialadelt 350 kahjustusega või surnud puud, mis teeb keskmiselt hektari kohta 43 surnud/kahjustatud puud.
In state forest, dead or damaged trees form 6.51% of total basal area and in private forest that indicator is 9.43%.
Riigimetsas moodustasid surnud/kahjustatud puud 6,51% ning erametsas 9,43% rinnaspindalast.
The purpose of thinning is to improve light, growth and sanitary conditions and to design stand composition.
Harvendusraie eesmärk on parandada puistus valgus- ja kasvutingimusi, sanitaarset seisundit ning kujundada puistu lõplik struktuur, millega suurendatakse lõppraiesse mineva puistu kvaliteet ja väärtus.
In this thesis the condition of post-thinned pine forests in both state and private forest has been studied.
Käesolevas magistritöös uuriti harvendusraiega mõjutatud viljakate kasvukohatüüpide männikute seisundit nii riigi- kui erametsas.
Condition of post-thinned pine stands in state and private forests
Harvendusraiega mõjutatud männikute seisundi hindamine riigi- ja erametsas
Sample areas are located in Tartu and Põlva county and the total area of the plots is 8.002 ha.
Proovialade kogupindala oli 8,002 hektarit.
45% of all individual damaged or dead trees were mechanically damaged and 28% were dried trees.
Leitud vigastustest moodustasid 45% mehaanilise vigastusega puud.
Every year, 219 million people fall ill with malaria.
Iga aastaselt haigestub maailmas malaariasse ligikaudu 219 miljonit inimest.
It is also the most common malaria vector in Europe.
See liik on ka üleüldiselt Euroopas levinuim malaaria siirutaja.
Species diversity of the malaria vector Anopheles Maculipennis group (Diptera: Culicidae) in Estonia
Malaaria levitava Anopheles Maculipennis grupi (Diptera: Culicidae) liigiline mitmekesisus Eestis
The aim of this work was to find out how many of the Estonian An.
Käesoleva töö eesmärgiks on välja uurida, milline on selle grupi mitmekesisus Eestis.
For continuing research, it would be better to involve more mosquito catch sites and other possible Estonian malaria carries.
Kui teha suuremaid uuringud kuhu kaasata rohkem püügikohti ja ka teised Eestis elavad hallasääsed, kes malaariat levitavad.
Results showed, that An.
Tulemused näitasid, et Eestis on An.
Thus, these insects went through DNA extraction, the samples were then replicated and the effectiveness of the replication was examined by gel electrophoresis.
Peale DNA eraldamist isendist tuli puhastada sekveneeringud ja neist saadud tulemused said kirja pandud.
Among others, malaria protozoa can also be distributed by cryptic species belonging to the Anopheles (An.)
Seda haigust põhjustavaid algloomi levitavad ehk siirutavad hallasääsed (Anopheles (An.)).
Malaria is caused by Plasmodium protozoa, that are distributed by anopheline (Anopheles) mosquitoes, which is a large genus of mosquitoes made up of many species, some of which can even be found in Estonia.
Malaaria patogeene levitavad ka Anopheles maculipennis kompleksi kuuluvad krüptilised liigid.
80.6% of the respondents stated that implementing strategic management helps improve the performance results of the company and 66.7% of the respondents revealed that using management models helps improve the performance results of the company.
80,6% vastajatest leidis, et strateegilise juhtimise rakendamine aitab parandada ettevõtte tegevustulemusi ning 66,7% vastajatest leidis, et juhtimismudelite kasutamine aitab parandada ettevõtte tegevustulemusi.
In order to conduct a research study, the author of this thesis compiled an Internet-based questionnaire.
Kvantitatiivse uurimuse teostamiseks koostas töö autor internetipõhise ankeetküsitluse.
33.3% of the respondents have no knowledge of management models and 25,0% know and use management models regularly.
Vastanutest 33,3% ei ole tutvunud juhtimismudelitega ning 25,0% on teadlikud ja kasutavad juhtimismudeleid regulaarselt.
The results of the research revealed that 35.1% of the respondents do not have any knowledge of strategic management while 35.1% of the respondents do have such knowledge and implement strategic management regularly.
Uurimuse tulemustest selgus, et 35,1% vastanutest ei ole strateegilisest juhtimisest teadlikud ning 35,1% on teadlikud ja rakendavad strateegilist juhtimist regulaarselt.
Strategic management and usage of management tools in Estonian organic companies
Strateegiline juhtimine ja juhtimismudelite kasutamine Eesti mahepõllumajanduslikes ettevõtetes
Estonian organic farming companies must pay a lot of attention to strategic management and management models to ensure business sustainability and to maintain the created jobs.
Eesti mahepõllumajanduslikud ettevõtted peavad pöörama suurt tähelepanu strateegilise juhtimise ning juhtimismudelite kasutamisele ettevõtte jätkusuutlikkuse ning loodud töökohtade säilitamise eesmärgil.
The answers to the questionnaire gave an overview of how Estonian organic farming companies implement strategic management and how they use management models.
Saadud vastused andsid ülevaate Eesti mahepõllumajanduslike ettevõtete strateegilise juhtimise rakendamisest ning juhtimismudelite kasutamisest.
This Master’s thesis helps Estonian organic farming companies understand what strategic management and management models entail, as well as to determine the opinion of Estonian organic farming companies regarding strategic management and management models.
Käesolev magistritöö võimaldab Eesti mahepõllumajanduslikel ettevõtetel lahti mõtestada strateegilise juhtimise ning juhtimismudelite olemuse ning tutvuda Eesti mahepõllumajanduslike ettevõtete seisukohaga strateegilise juhtimise ning juhtimismudelite kohta.
The objective of this Master’s thesis was to determine how knowledgeable Estonian organic farming companies are regarding strategic management and management models, as well as to analyse the implementation of strategic management and the use of management models in Estonian organic farming companies.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada Eesti mahepõllumajanduslike ettevõtete teadlikkus strateegilise juhtimise ja juhtimismudelite kohta ning analüüsida Eesti mahepõllumajanduslikes ettevõtetes strateegilise juhtimise rakendamist ja juhtimismudelite kasutamist.
The purposive sample of the research study comprised Estonian producers of organic products.
Uurimistöö sihipäraseks valimiks olid Eesti mahepõllumajanduslikud tootjaid.
Application of post-processing methods with medium resolution Landsat Operational Land Imager satellite winter images for mapping clear-cut areas
Klassifitseerimisjärgse pilditöötluse võtete rakendamine keskmise ruumilise lahutusega satelliidi Landsat OLI talvistel piltidel lageraiealade leidmisel
Satellite pictures provide an opportunity for remote sensing to keep track of changes in vegetation from local to global scales.
Satelliidipiltidelt tehtav kaugseire annab võimaluse luua andmestik, mille abil on võimalik saada ülevaade maa peal toimuvatest muutustest.
The aim of the bachelor thesis was 1) to create a forest map of an area in South Estonia using medium spatial resolution Landsat satellite winter images and 2) to map clear cut areas, cut within the time interval of two images taken in late winters of 2016 and 2018 respectively.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli 1) luua Lõuna-Eestis asuvast 54 km x 65 km suurusest uuritavast alast metsakaart, kasutades satelliidipiltide vabavara-andmestikku ja tekkinud tulemuse korrigeerimiseks vabavaralist kaardiandmestikku ja 2) lageraiealade kaardistamisel klassifitseerimisjärgse pilditöötluse võtete katsetamine metsaga aladel toimunud suurte muutuste tuvastamiseks ja kaardistamiseks keskmise ruumilise lahutusega satelliidipiltidelt.
Three pilot areas were created 10 km x 10 km in size in different forest landscapes.
Uuritavale alale loodi kolm 10 x 10 km prooviala tulemuste individuaalseks kontrolliks, milleks kasutati Maa-ameti ortofotosid ja RMK lageraieandmeid.