natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The analysis of the results of mixing and distribution of samples of wood chips for heating
Kütteks kasutatavate hakkpuidu proovide segamisel ja jaotamisel saadud tulemuste analüüs
Due to the scarcity of data it was not possible to prove the differences of ash content and lower calorific value between the data of laboratory and the combined heat and power producer.
Tuhasisalduse ja alumise kütteväärtuste erinevusi KTJ ja labori andmete vahel ei suudetud andmete vähesuse tõttu tõestada.
The calorific values and ash contents of samples obtained from different mixings and distributions are compared.
Võrreldakse erinevatel segamistel ja jaotamistel saadud proovide kütteväärtusi ja tuhasisaldusi.
Ash content and upper calorific value of all previous samples were determined.
Kõigile eelnevatele proovidele määrati tuhasisaldus ja ülemine kütteväärtus.
People's opinions and perceptions about these areas are much influenced by their own preferences.
Inimeste arvamused ja tundmused nendest aladest on palju mõjutatud nende endi eelistustest.
Locals benefit from being in these areas that formal parks may not provide.
Kohalikud saavad nendes alades viibides kasu, mida ametlikud pargid ei pruugi pakkuda.
For example, some did not like unmaintained and wild vegetation, but others did.
Näiteks, osale ei meeldinud hooldamata ja metsik taimestik, aga teistele meeldis.
Important values were opportunities to do different activities in natural areas, be in fresh air, quiet and natural environment.
Olulisteks väärtusteks peeti võimalusi teha erinevaid tegevusi looduskeskkonnas, viibida värskes õhus, vaikuses ja looduses.
For the second methodology, an online questionnaire was conducted amongst Tartu residents to find out how locals determine informal urban wild spaces, how they are used, what is valued and what changes are wanted to see.
Teise meetodina viidi läbi internetipõhine küsitlus Tartu elanike seas, et teada saada, kuidas kohalikud määratlevad mitteametlikku linnaloodust, kuidas neid alasid kasutatakse, mida väärtustatakse ja milliseid muutusi soovitakse näha.
These areas are known as problematic and unused spaces, however, as natural areas in an urban environment, they have significant unrecognized potential.
Neid alasid peetakse tihti problemaatilisteks kasutamata aladeks, kuid loodulike aladena linna keskkonnas on neil suur ära tundmata potentsiaal.
Two methodologies have been used; the first was to create a typology of informal green spaces in Tartu.
Kasutatud on kahte metoodikat, millest esimene oli koostada tüpoloogia mitteametlikest rohealades Tartus.
The results show the potential of informal spaces.
Tulemused näitavad, milline on mitteametlike alade potentsiaalsus.
The following studies can explore how informal green spaces could be improved and included in urban planning processes.
Järgnevates uurimustes on võimalik uurida, kuidas saaks mitteametlikke rohealasid täiendada ja kaasata linnaplaneerimises.
The main concerns were considered poor access and untidiness, which included unmaintained vegetation and litter.
Peamisteks probleemideks nende alade juures peeti halba ligipääsetavust ja korrastamatust, mille hulka kuulus hooldamata taimestik ja prügi.
As a result, it was found that Tartu residents had primarily positive opinions about informal wild spaces.
Tulemusteks leiti, et tartlastel olid eelkõige positiivsed arvamused mitteametlikest looduslikest rohealadest.
This study aims to define informal natural spaces in Tartu and research what the residents' perceptions are in connection to unmaintained and wild green areas.
Töö eesmärk on määratleda mitteametlikud rohealad Tartus ja uurida millised on tartlaste tajud seoses hooldamata ja looduslike rohealadega.
The following thesis researches informal natural wild spaces.
Käesolev lõputöö uurib Tartu mitteametlikke looduslikke rohealasid.
The potential of urban wild: informal urban natural spaces in Tartu
Looduslike rohealade potentsiaal Tartu linna mitteametlike alade näitel
The data used in this work came from instruments that have been set up in 2013 July.
Töös on kasutatud 2013. aasta juulis üles seatud mõõteinstrumentide andmeid.
How do the areas affect the CO2 and H2O flux and how do they differ in time.
Kuidas mõjutavad erinevad alad CO2 ja H2O vooge ning kuidas need vood ajas muutuvad.
The main object of this study is the month of August and areas with different vegetation.
Peamiseks uurimisobjektiks on augustikuu ning erineva taimestikuga alad.
In addition to August also the fluxes in September, October and November were analyzed and compared with each other.
Lisaks augustile on uuritud septembrit, oktoobrit ja novembrit tuues välja voo suurused ning erinevused eelmiste kuudega.
The main goal of this study is to compare the CO2 flux over time and in different areas.
Töö eesmärk on võrrelda CO2 voo muutust ajas ning erinevatel aladel.
In the older area the flux towards the vegetation was greater on all the months compared to the area with younger vegetation.
Vanema taimestikuga alal oli suurem CO2 voog kõikidel uuritavatel kuudel võrreldes noorema taimestikuga alal.
It is important to continue the measurements and to collect more data to analyse the seasonal differences in fluxes.
Oluline on mõõtmisi jätkata ning koguda suurem hulk andmeid, et anda põhjalikum ülevaade suvistest kui kevadistest muutustest voogudes.
The measurement of carbon dioxide using eddy covariance
Süsinikuvoo mõõtmised turbulentse kovariatsiooni meetodil
The study showed a difference in flux sizes over the compared areas.
Analüüsist tuli välja oluline vahe voogudel kahel uuritaval alal.
Yearly data would give a better overview of carbon dioxide uptake in different areas
Mitmeaastaste andmetega on võimalik täpsem hinnang alade CO2 sidumise intensiivsusele.
In month comparison came up that the flux towards vegetation is decreasing with every month.
Kuude võrdluses tuli välja maapinnale suunatud voo järkjärguline vähenemine, mis viitab fotosünteesi intensiivsuse vähenemisele.
The carbon dioxide concentration has increased over the last decade, therefore it`s important to analyse how it impacts the vegetation.
Seoses CO2 konsentratsiooni tõusuga õhus on vajalik uurida antud mõju taimestikule ning kuidas üldse konsentratsiooni muutus avaldab mõju teistele meteoroloogilistele tunnustele.
In vitro embryo transplantation is a new and innovative technology.
In vitro embrüo siirdamine on uus ja innovatiivne tehnoloogia.
In Estonia no such technologies are used to produce embryos.
Eestis sellise tehnoloogiaga embrüote tootmist seni veel ei teostata.
The use of in vitro method to fertilize horses is profitable according to the financial analysis results and the project should be realistically implemented.
In vitro meetodil hobuste viljastamine on finantsanalüüsi tulemuste põhjal kasumlik ning projekt tuleks reaalselt ellu viia.
The main evaluation methods that the author chose are: net present value (NPV), internal profitability (IRR), and profitability index (PI).
Finantsanalüüsi tööriistadena kasutas autor põhiliselt nüüdispuhasväärtust (NPV), sisemist tulumäära (IRR) ning kasumiindeksit (PI).
According to the calculations in the bachelor’s thesis one can say that both embryo production methods are profitable, but for an investor to get a bigger profit it would more profitable to invest into in vitro embryo production.
Bakalaureusetöös tehtud arvutuste põhjal võib väita, et mõlemad embrüo tootmise meetodid tasuvad ennast ära, kuid investoril on suurema kasumi saamiseks tasuvam panustada in vitro embrüote tootmisesse.
The biotechnological methods researched are horse embryo in vivo and in vitro flushing and transplantation.
Uuritavad biotehnoloogilised meetodid on hobuste embrüote in vivo ja in vitro loputamine ja siirdamine.
The aim of the bachelor’s thesis is to carry out the financial analysis of the investment project and to find out the project-based investment profit margin using different reproduction technology methods when investing in the breeding of horses.
Bakalaureusetöö eesmärk on teostada põhivara investeerimisprojekti finantsanalüüs ja selgitada välja projektipõhise investeeringu tasuvuspunktid erinevate reproduktsiooni biotehnoloogiliste meetodite kasutamise korral investeerimisel hobuste aretusse.
The author’s opinion is that in the breeding of sport horses the in vitro method of producing and transplanting embryos is a promising branch of industry, where there are a few Estonian research papers about it.
Autori hinnangul on sporthobuste aretustöös in vitro meetodil embrüote tootmine ja siirdamine perspektiivikas tegevusharu, mille kohta on vähe eestikeelseid uurimistöid.
The financial analysis of the fixed assests investment project based on the example of equine assisted reproductive technologies
Põhivara investeerimisprojekti finantsanalüüs reproduktsiooni biotehnoloogiliste meetodite näitel
In Transition
Üleminekul
The aim of this bachelor thesis was to connect the two sides of Tartu, creating new linear urban situations.
Käesoleva bakalureusetöö peamiseks eesmärgiks oli siduda Emajõe vasakkaldal asuv linnapool jõe enese ja paremkaldal asuva linnapoolega, luues uusi lineaarseid linnasituatsioone.
The raised problem about visual connectivity and unattractive viewpoints got a solution using three key areas on Mäe, Kivi and Raatuse Streets.
Töö koostamise protsessis tõstatud probleem heade vaatekohtade markeerimisest ning seeläbi Emajõe ja nõlva visuaalsest ühendamisest Tartu linnaruumis, sai lahenduse kolme ala näitel.
The offered solutions included clearing the view corridors, creating better opportunities to sit and enjoy the view and connecting these three areas to the overall route system of Tartu.
Esile tõsteti vaatekohad Mäe, Kivi ja Raatuse tänavatel, kuhu loodi üleminekud jõeruumist, ürgorust välja võimalusega peatuda, istuda ja vaadata nõlvalt alla.
The students satisfaction with Nature Tourism speciality in Estonian vocational and higher education
Õppijate rahulolu loodusturismi eriala õppega Eesti kõrg- ja kutsekoolides
Nature tourism is a extensive field, which binds tourism economics and natural environment and it creates a need for specialists in their respective fields.
Loodusturism on oma olemuselt laiapõhjaline valdkond, kus on omavahel seotud turismimajandus ja looduskeskkond, mis tekitab vajaduse laiapõhjaliste oma ala spetsialistide järele valdkonna tööturul.
According to the study, we need to put a bigger emphasis on practice and find a way to bond theoretical studies with practical assignments with the help of existing nature tourism companies.
Vastavalt uuringu tulemusele tuleb rohkem tähelepanu pöörata õppetöös praktikale ja leida võimalusi teoreetilise õppetöö sidumisega praktiliste ülesannetega koostöös loodusturismi ettevõtjatega.
Estonia is known for its’ diverse nature and tourists from all around the world come to visit it.
Eesti on tuntud oma mitmekesise looduse poolest, mida külastatakse lähemalt ja kaugemalt.
The study concluded a high satisfaction rate and a need for such speciality, but also pointed out many suggestions on how to make the studies more effective and more fitting in terms of job market expectations.
Selleks viis töö autor magistritöö raames läbi uuringu loodusturismi eriala lõpetanute seas, mis näitas küll eriala õppega üldist rahulolu ja eriala õppe vajalikkust, kuid samas oli pakutud mitmeid soovitusi, kuidas muuta õpet efektiivsemaks ja tööturu ootustele ja vajadustele sobivamaks.
Since 2005 nature tourism has been taught in Estonian vocational schools and universities.
Loodusturismi eriala on Eestis kutse- ja kõrghariduse tasemel õpetatud alates 2005 a. ning antud eriala lõpetanuid on 2017 a aprilli seisuga 469.
As of April 2017, there are 469 graduates of nature tourism, but no feedback from the students whether they were satisfied with the studies or did the curriculum support them for finding specialized work post graduation.
Täna puudub ülevaade, kuidas jäädi eriala õpingutega rahule ning kas eriala õpe toetas peale lõpetamist erialasele tööle saamist.
Initially, it was possible to complete the first three stages.
Esialgu oli võimalik läbida kolm esimest etappi.
The results of the work match well with the experiments carried out in the other countries.
Töö tulemused on hästi võrreldavad teistes riikides seni tehtud katsetega.
Their corresponding growth rates were 3.1 and 2.7 µm/day.
Nende kasvukiirused olid vastavalt 3,1 ja 2,7 µm/päevas.
The results will be used in the future in the RMK's Põlula Fish Rearing Centre.
Tulemusi kasutatakse edaspidi RMK Põlula kalakasvatustalituse töös.
Juvenile freshwater pearl mussels (Margaritifera margaritifera L.): a cultivation experiment in RMK Põlula Fish Rearing Centre
Ebapärlikarbi (Margaritifera margaritifera L.) noorjärkude kasvatamise katse RMK Põlula kalakasvatuskeskuses
Henceforth, the young mussels will be transferred to their domestic stream on special plates that allow them to survive even under poor living conditions.
Katses ellujäänud karbid viiakse vanemaks saamisel oma kodujõkke spetsiaalsetel plaatidel, mis võimaldavad neil esialgu elus püsida ka kehvemates elutingimustes.
It consists of four steps: 1) holding of fishes infected by larval mussels in a culture tank, 2) collection of hatched mussel juveniles, 3) rearing of juveniles in a thermostat in boxes with water and detritus, and 4) transferring the mussels to the natural environment.
Kasvatusviisiks valiti Hruška meetod, mis koosneb neljast etapist: 1) karbi vastsetega nakatunud kalade hoidmine kasvanduses, 2) neilt irdunud noorkarpide kogumine, 3) noorte karpide kasvatamine termostaadis läbivooluta nõudes ja 4) karpide viimine looduslikku keskkonda.
There is only one stream in Estonia which freshwater pearl mussel can inhabit.
Eestis on veel ainult üks jõgi, kus leidub elusaid ebapärlikarpe.
In the 200-day experiment, the water from the domestic river of the mussels and the water used in the local fish farm (from the Lavi Spring) were used in parallel, combining them with detritus taken from both sites.
200-päevases katses kasutati paralleelselt karbi kodujõe vett ja kalakasvanduses kasutatavat Lavi allika vett, kombineerides neid mõlemast kohast võetud detriidiga.
Thus, the survival of mussels reared in domestic streamwater was significantly better than that in springwater (p < 0.01).
Jõevee ja jõe detriidi segus kasvatatud karpide ellujäämus oli niisiis oluliselt parem kui allikavee puhul (p < 0,01).
Unfortunately, its bottom has been silted up and water quality deteriorated due to amelioration and beaver activities.
Paraku on sellegi põhi maaparandustööde ja kobraste tegevuse tõttu mudastunud ja vee kvaliteet halvenenud.
The mussels grew the best in the mixture of domestic water and domestic detritus, with an average survival of 61% and a growth rate of 3.1-5.0 µm per day.
Karbid kasvasid kõige paremini kodujõe vee ja detriidi segus, kus ellujäämus oli keskmiselt 61% ja juurdekasv 3,1-5,0 µm päevas.
In order to save the endangered mussels, it is necessary to undertake back up farming until the domestic habitat is restored.
Hävimisohus karpide päästmiseks tuleb elupaiga taastamiseni tegelda nende tugikasvatusega.
The aim of the work was to experiment with rearing the juveniles at the RMK Põlula Fish Rearing Centre and to select a suitable method for the study.
Töö eesmärk oli alustada karbi noorjärkude kasvatamist RMK Põlula Kalakasvatuskeskuses ja uurimisülesanneteks valida sobiv kasvatusviis ning vee ja sööda kombinatsioon.
There was also no statistical difference in the survival of mussels grown in a mixture of domestic water and detritus from the Lavi spring, which averaged 45% and a growth rate of 3.0-4.8 µm/day.
Statistiliselt ei erinenud ka jõevee ja Lavi allika detriidi segus kasvatatud karpide ellujäämus, mis oli keskmiselt 45% ja juurdekasv 3,0-4,8 µm/päevas.
Although the old mussels produce offspring, they cannot survive in the silted bottom.
Viimastel aastakümnetel on sigimine olnud edutu, sest ehkki vanad karbid annavad järglasi, ei jää need mudases põhjas ellu.
The survival of mussels reared in the Lavi spring water, mixed with detritus from the domestic river was 5.4% and that with the Lavi spring detritus only 0.6%.
Lavi allika vees kasvatatud karpide ellujäämus segus jõe äärest toodud detriidiga oli keskmiselt 5,4% ja Lavi allika detriidiga keskmiselt 0,6%.
One of its targets is to maintain and restore at least 15% of degraded ecosystems and their services by 2020.
Strateegia üheks eesmärgiks on hoida ja taastada vähemalt 15% halvenenud seisundis ökosüsteeme ja nende teenuseid aastaks 2020.
Mapping and assessing ES is seen as a one way to accomplish the goal.
Kaardistamist ja hindamist peetakse üheks viisiks antud eesmärgi saavutamiseks.
Ecosystem services (ES) mapping and assessment came to more public attention after the EU Biodiversity Strategy to 2020 was released in 2011.
Ökosüsteemi teenuste (ÖST) kaardistamine ja hindamine muutus populaarseks 2011 aastal pärast EL bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastaks 2020 ilmumist.
The assessment showed that forest, peat bogs and waterbodies have the biggest ES supply capacity.
Hindamise tulemusel selgus, et metsadel, rabadel ja veekogudel on kõige suurem potentsiaal pakkuda ÖST.
As these areas are with high ES capacity, this adjustment makes the connections within GI better and also more functional in the future.
Kuna kõik need alad on kõrge ÖST pakkumise potentsiaaliga, siis nende lisamine rohevõrgustikku muudab ühendused võrgustiku sees paremaks ja samuti funktsionaalsemaks tuleviku perspektiivis.
This masters’ thesis is focusing on mapping ES in Harku municipality in the frame of international project IMAGINE and therefore providing insight from Estonia.
Käesolev magistritöö kaardistab Harku valla ÖST rahvusvahelise projekti IMAGINE raames ning pakub seeläbi sisevaadet Eesti kohta.
Sõrve corridors, Laabi forest and Tutermaa corridor are added to the GI network.
Rohevõrgustikku lisati Sõrve koridorid, Laabi mets ja Tutermaa koridor.
Based on the analysis, three areas stand out with potential to change the existing GI.
Analüüsi põhjal selgus kolm ala, millel ilmnes RV lisamise potentsiaal.
While ES and Green Infrastructure (GI) are linked, it is also analysed how the green network can be modified based on the ES assessment.
Kuna ÖST ja Rohevõrgustiku planeerimine on tihedalt seotud, analüüsib käesolev töö ka seda, kuidas saaks rohevõrgustikku ÖST hindamise põhjal parendada.
Mapping showed that ES spatial distribution in Harku is rather decent but few adjustments could be made in the GI plan.
Kaardistamise tulemusel selgus, et ÖST pakkumine ja ruumiline jaotus Harku vallas on pigem hea, kuid mõned parandused rohevõrgustikus võiks siiski teha.
Land cover scores-based ecosystem services supply assessment for green infrastructure planning: case of Harku rural municipality
Maakatte põhine ökosüsteemi teenuste hindamine Harku vallas rohevõrgustiku planeeringute raames
Aminosol increased total yield by 30%.
Preparaat Aminosol suurendas 30% kogusaaki.
Manufacturers are increasingly interested in environmentally friendly foliar fertilizers and biostimulants that are effective and safe for the environment.
Tootjatel on suurenenud huvi keskkonnasõbralike leheväetiste ja biostimulantide vastu, mis oleks tõhusad ja keskkonnale ohutud.
Garlic (Allium sativum L.) is one of the oldest plants grown in the world and is still highly valued for its healing and taste properties.
Harilik küüslauk (Allium sativum L.) on üks vanimaid kasvatatud taimi maailmas ja seda hinnatakse siiani kõrgelt ravi ja maitseomaduste poolest.
The biostimulants and foliar fertilizers used were Megafol, Labin Micromix 12, Aminosol, Ilsamin N90, Amalgerol Essence, Delfan Plus and Master18-18-18.
Kasutatavateks biostimulantideks ja leheväetisteks olid Megafol, Labin Micromix 12, Aminosol, Ilsamin N90, Amalgerol Essence, Delfan Plus ja Master18-18-18.
Based on the experimental year 2018-2019, it is recommended to cover winter garlic with straw and fleece.
Katseaastast 2018-2019 lähtudes võib soovitada taliküüslaukude katmist põhuga ja kattelooriga.
The use of different winter coverings as a winter cover material also needs to be studied in order to find a more suitable material for increasing garlic yields in order to reduce cold damage and yield loss.
Samuti vajab uurimist ka erinevate talvekatete kasutamine talvise kattematerjalina, et leida sobivam materjal küüslaugu saagi suurendamiseks vähendamaks külmast talvest tingitud kahjustusi ja saagikadu.
Garlic yields are affected by several factors, such as the use of fertilizers, wintering and growing conditions.
Küüslaugu saagikust mõjutavad mitmed tegurid nagu näiteks väetiste kasutamine ning talvitumis-ja kasvutingimused.
It is therefore necessary to study the effects of biostimulants and foliar fertilizer formulations according to the place of growth.
Seetõttu on vaja uurida biostimulantide ja leheväetiste preparaatide mõju vastavalt kasvukohale.
The winter garlic variety `Liubasha´ was used in the experiments.
Katsetes kasutati taliküüslaugu sorti `Liubasha´.
Areas under cover fleece 27% and anti-frost net 21% more garlic plants overwintered.
Kattelooriga alal talvitus 27% ja talvekangaga talvitus 21% enam küüslaugu taimi.
Areas covered with fleece, anti-frost net and straw significantly increased the total garlic yield.
Talvekatetest katteloori, talvekanga ja põhuga kaetud alad suurendasid oluliselt küüslaugu kogusaaki.
The aim of this study was to investigate the impact of different biostimulants, foliar fertilizers and winter coverings on the growth and yield of winter garlic (Allium sativum L.).
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada erinevate biostimulantide ja leheväetiste ning talvekatete mõju taliküüslaugu (Allium sativum L.) kasvule ja saagikusele.
The wintering of garlic was positively affected by the use of fleece.
Küüslaukude talvitumisele avaldas oluliselt positiivset mõju katteloori kasutamine.
A field experiment with foliar fertilizers and biostimulants was performed in Lohkva.
Põldkatse leheväetiste ja biostimulantidega viidi läbi Lohkvas.
The results showed that the use of Aminosol, Amalgerol Essence, Delfan Plus and a mixture (Master + Labin + Ilsa + Amalgerol Essence) had a positive effect on the total garlic yield from investigated biostimulants and leaf fertilizers.
Tulemustest selgus, et biostimulantidest ja leheväetistest avaldas küüslaugu kogusaagile positiivset mõju Aminosol, Amalgerol Essence, Delfan Plus ja segu (Master+Labin+Ilsa+Amalgerol Essence) kasutamine.
The straw covered area had a 30% increase in yield and the fleece area had a 28% increase in yield.
Põhuga kaetud alalt saadi 30% ja kattelooriga kaetud alalt 28% enam kogusaaki.
Influence of biostimulants and winter covers on yield of winter garlic (Allium sativum L.)
Biostimulantide ja talvekatete mõju taliküüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele
The field test with winter coverings was carried out in the production field of Luunja Köögivili OÜ, where fleece, anti-frost net, peat and straw were used as winter coverings.
Talvekatetega põldkatse viidi läbi Luunja Köögivili OÜ tootmispõllul, kus talvekattetena kasutati katteloori, talveloori, turvast ja põhku.
The design proposal is informed by comprehensive site analysis, which set out to map existing values and identify main challenges associated with the site.
Lõplik kujundus tugineb ala analüüsile, mille käigus kaardistati olemasolevad väärtused ning tuvastati peamised lahendamist vajavad probleemid.
The site comprises of several sub-areas with distinct atmospheres and urban structures, characterised by poor connectivity and a lack of coherent public space.
Vaatlusalune territoorium hõlmab mitmepalgelise atmösfääri ning linnaehitusliku struktuuriga alasid, mille vahel puuduvad kergliikleja seisukohast olulised hästi toimivad ühendused ning sidus avalik ruum.
Exploring the Interaction of Built and Natural Spaces in Turu Street
Tehisliku ja loodusliku ruumi vahelised seosed Turu tänava piirkonnas
The design is inspired by existing interfaces between built and natural spaces in and around Turu street, defined by contrasting qualities and sudden transitions.
Kujundus on inspireeritud tehisliku ja loodusliku ruumi kokkupuutepunktidest Turu tänava piirkonnas, millele on iseloomulik põnev kontrast ja ootamatud üleminekud.