natgillin/translations-raw huggingface dataset:
● What are the emotions that users associate with UAG?
∙ Millised on need emotsioonid, mida kasutajad seostavad linna ühisaedadega?
And there are few spaces within an urban environment that have potential for personalisation.
Linnamaastikul on vähe kohti, millel on potensiaali isikupäraseks muutumisel.
Multilayered Identity of Urban Allotment Gardens Comparative Study within context of Estonia, Poland, Denmark and the UK
Võrdlev uuring Eesti, Poola, Taani ja Suurbritannia kontekstis
The emerging themes are organised in two interrelated categories that present the place identity as result of performed activities (space related qualities) and emotional bonding (place related qualities).
Esile kerkivad teemad jagatakse kahte omavahel seotud kategooriatesse, mis esitlevad koha identiteeti kui tehtud tegevuste tulemust (ruumiga seotud omadused) ja emotsionaalset sidet (kohaga seotud omadused).
The data is collected by the author of this dissertation through onsite observations and questionnaires in four European countries ­ Estonia, Poland, Denmark and the UK.
Andmed kogutakse magistritöö tegija poolt alade kohapealsel vaatlusel ja küsitlustega neljas Euroopa riigis – Eestis, Poolas, Taanis ja Inglismaal.
Further studies can also explore the relation of function and meaning of allotments in relation to physical setting of it.
Tulevased uuringud võivad uurida funktsiooni ja aianduskruntide tähenduse seost füüsilise tausta suhes.
The simplicity of urban allotment gardens (UAGs) allows it to adapt within any cultural and historical context and reflect the local identity.
Linna ühisaedade lihtsus aitab neil kohaneda kõigi kultuuriliste ja ajalooliste kontekstidega ja peegeldavad kohalikku identiteeti.
Allotments in Estonia are critically seen as a relict of Soviet past whereas plot holders themselves see them as a way to reconnect to a traditional and a more rural way of life.
Aianduskrunte nähakse Eestis kui nõukogude aja jäänuseid, kuigi krundi omanikud ise näevad seda kui viisi taastada ühendus traditsionaalse ja maaga seotud eluviisiga.
Identity of allotment in Poland: allotments as a place for active retirement.
Ühisaia identiteet Poolas: ühisaed kui koht aktiivseks vananemiseks.
In discussion, there was designed a diagram based on theories of natural human needs that explain the motives behind the UAGs practice and as result emotional attachment to place.
Arutluses on kujundatud diagramm loomulike inimvajaduste teooriate põhjal, mis selgitavad linna ühisaedade loomise motiive ja selle tulemusena emotsionaalset seotust selle kohaga.
Identity of allotment in Estonia: allotments as a way for production of healthy food.
Ühisaia identiteet Eestis: ühisaed kui viis toota tervislikku toitu.
The following research questions will help to understand how the process of identification within UAGs is established by their users.
Järgnevad uurimisküsimused aitavad mõista kuidas on loodud linna ühisaedade identifitseerimine.
Globalisation tends to increase the sense of a fluid and fragmented self, leads to placelessness and urban alienation.
Globaliseerumine suurendab inimestes killustumise tunnet, mis viib kohtade isikupära kadumiseni ja võõrandumiseni.
The aim of this dissertation is to explore the distinctive and common features of UAG identity across different European cultures, to find out the qualities that make these places valuable and meaningful, that ensure continuation of this practice, its transformation and adaptation to people’s needs.
Leida omadusi, mis teevad selle koha väärtuslikuks ja tähenduslikuks, tagavad selle jätkusuutlikkuse, muutumise ja kohanemise inimeste vajadustega.
● What is the meaning that tenants attach to UAG?
∙ Mis on see tähendus, mida linna ühisaedadele omastatakse?
was not found in investigated areas.
uuritud puudel ei esinenud.
On three plots, two or more thinnings were carried out.
Kolmel katsealal oli tehtud kaks ja enam harvendusraiet.
Thinnings were carried out in winter, early-spring and summer.
Harvendusraied olid läbi viidud erinevatel aegadel: talvel, varakevadel ja suvel.
Experimental plots will remain as permanent plots and samples will be collected in 2- years interval to investigate the rapidity of the Heterobasidion spread after thinnings
Alad jäävad püsikatsealadeks ning proove kogutakse 2-aastase intervalliga, selgitamaks juurepessu levimise kiirust harvendusraiete järgselt.
Butt rot appeared in five stands, one of them with extensive decay (4 out of 10 trees), percentage of the decay in other stands were lower.
Tüvemädanikku esines viies puistus, neist ühel alal märgiti mädaniku esinemine 10-st puust neljal, teises puistutes oli mädanikuga puude osakaal väiksem.
Resistograph data were collected and used to estimate decayed trees and data was compared with increment samples data.
Resistograafiga saadud andmeid kasutati samuti mädanikuga puude hindamiseks puistus ning saadud andmed võrreldi juurdekasvuproovidega.
Objectives of this bachelor’s thesis was to investigate species and spread of the root rots in fertile site types after thinnings, also to estimate spread of the decay in consideration of site history, age, composition of stand and forest site type.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada kui ulatuslikult ja mis liiki juuremädanike tekitajatega on hariliku kuuse puistud viljakates kasvukohatüüpides (jänesekapsa, naadi ja sinilille) harvendusraiete järgselt nakatunud; hinnata mädaniku esinemist, arvestades alade ajalugu, puistu vanust, liigilist koosseisu ning kasvukohatüüpe.
As interesting circumstance, there were higher percentage of infected stands in winter thinning areas compared to summer and early-spring thinnings.
Huvitava asjaoluna selgus, et juurepessuga nakatunud puid oli vähem suvistel ja varakevadel teostatud harvendusraiete aladel võrreldes talvel teostatud raietega.
Eight out of ten plots were infected with Heterobasidion root rot.
Kümnest uuritud kuuse enamusega puistust olid juuremädanike tekitajatega nakatunud kaheksa.
Mostly, H. parviporum was determined, however two plots were infected by H. annosum.
Rohkem määrati kuuse-juurepessu (Heterobasidion parviporum) esinemist, kuid kahest kuusepuistust leiti ka männi-juurepessu (Heterobasidion annosum).
Root rot Heterobasidion causes serious economical damage in Norway spruce stands.
tekitab hariliku kuuse puistutes tõsist majanduslikku kahju.
Increment borer samples were collected to estimate decay and determine species of the pathogen.
Kogutud juurdekasvuproove analüüsiti laboris mädaniku hindamiseks ning liikide määramiseks.
Thinning thereby affects considerably the spread of the Heterobasidion.
Harvendusraiete mõju juurepessu levikule on märkimisväärne.
For research were selected ten Norway spruce stands in Tartumaa forest district and Järvselja Training and Experimental Forest Centre where data from 99 trees were collected.
Uurimuse jaoks koguti 2013. aasta sügisel andmeid kümnelt proovitükilt hariliku kuuse puistust ja 99-lt puult, Tartumaa metskonnast ning Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnast.
Hepatica site type was the most extensively infected, after that Aegopodium site type and then Oxalis site type.
Kõige ulatuslikumalt osutus juurepessu poolt kahjustatuks puistu sinilille kasvukohatüübis, seejärel naadi kasvukohatüübi puistud ning siis jänesekapsa kasvukohatüüp.
Occurrence of the root rot after thinning on spruce stands
Juuremädanike esinemine hariliku kuuse puistutes harvendusraiete järgselt
Industrial Emissions Directive 2010/75/EU (IED) was adopted in 2010, and entered into force in 2011.
Tööstusheite direktiiv 2010/75/EU (THD) võeti vastu 2010. aastal ning jõustus aastal 2011.
Implementation of Industrial Emission Act in Kunda Nordic Tsement AS
Eesti Vabariigi tööstusheite seaduse rakendamise analüüs ettevõttes Kunda Nordic Tsement AS
#< Tsement is Kunda’s largest industrial company, which manufacturing activity causes air pollution in the area, especially fine dust (because of CO trips), sulfur dioxide (excess is about 180mg/Nm3 ) and nitrogen dioxide (excess is about 100mg/Nm3 ), in the long run, problems turn out to be hydrogen chloride (HCl) and volatile organic compounds emissions.
Kunda Nordic Tsement on Kunda suurim tööstusettevõte, mille tootmistegevus põhjustab piirkonnas välisõhu saastatust, seda eelkõige peentolmu (ületamine CO väljalöökide tõttu), vääveldioksiidi (ületamine ca 180 mg/Nm3 võrra) ja lämmastikdioksiidi (ületamine ca 100 mg/Nm3 võrra) osas, pikemas perspektiivis osutuvad probleemideks ka vesinikkloriidi (HCl) ja lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogused.
The most suitable option for SOx reduction is absorbent addition.
SOx heite vähendamise sobivaimaks variandiks on absorbendi lisamise meetod.
For the wet process NOx emissions catching is suitable selective catalytic reduction (SCR) and for the dry process kiln selective non-catalytic reduction (SNCR).
NOx heite püüdmiseks sobib märja menetluse puhul selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) ning kuiva menetlusega ahju puhul selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR).
Industrial emissions law also establishes emission limits for dust, NOx, SOx and volatile organic compunds, that are more stringent, than in the past.
Tööstusheite seadusega kehtestatakse heidete piirväärtused, mis on tolmu, NOx, SOx ja lenduvate orgaaniliste ühendite osas varasemast rangemad.
For the further work, it’s necessary to establish a baseline report, integrated environmental permit for the dry kiln, pollutant emission reduction action plan and apply for a building permit.
Ettevõtte edasise töö jätkamiseks on vaja koostada ka lähteolukorra aruanne, kompleksloa taotlus kuivale ahjuliinile, saasteainete heitkoguste vähendamise tegevuskava ning taotleda ehitusluba.
From an economic point of view, it’s important to pay attention to abatement equipment.
Majanduslikust aspektist tuleb hinnata investeeringuid heitepüüdeseadmetele.
Solution for the dust emission is electrostatic precipitator (ESP) reconstruction.
Tolmuheite vähendamise lahendusena tuleb rekonstrueerida elektrostaatiline sadestaja (ESP).
If the plant continues to operate with wet process, estimated needed investment would be 16 million Euros, but due to too high-energy consumption, integrated environmental permit can’t be applied if production don’t meet environmental !
Kui tehas jätkab tegevust märgmenetlusmeetodil, oleks heitepüüdeseadmetesse investeerimise vajadus hinnanguliselt 16 miljonit eurot, kuid energiakulu liiga suure hulga tõttu kompleksluba taotleda ei õnnestuks.
This master thesis in "Implementation of Industrial Emission Act in Kunda Nordic Tsement AS" is intended to analyze company’s manufacture adjustment with industrial emissions directive 2010/75/EU and best available technique (BAT) requirements.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli analüüsida kõnealuse ettevõtte tootmise vastavusse viimist tööstusheite direktiivi 2010/75/EU ja parima võimaliku tehnika nõuetega.
If the plant goes over to dry process kiln, estimated costs will be 57 million Euros, which includes investment in new technology and reconstruction of abatement equipment.
Kuivmenetlusele üle minnes langeksid investeeringud heitepüüdeseadmetele 11 miljoni euroni kuid lisandub investeerimisvajadus uude tehnoloogiasse, kogumaksumusega hinnanguliselt 57 miljonit eurot.
The best solution due to the energy consumption is to switch processes from wet kiln to dry kiln.
Energiakulust tulenevalt on parimaks lahenduseks minna märgmenetluselt üle kuivmenetlusel töötavale tehasele, mille energiakulu on kaks korda madalam.
The studies are carried out by Estonian Environmental Research Centre.
Nimetatud dokument kehtestab PVT rakendamise kohustuse.
This is a qualitative study.
Tegemist on kvalitatiivse uuringuga.
It helps to preserve competitiveness and sustainability.
See aitab säilitada konkurentsivõimelisust ja jätkusuutlikkust.
Data were collected through document analysis, semi-structured interview, and participatory observation.
Andmeid koguti dokumendianalüüsi, poolstruktueeritud intervjuu ja osalusvaatluse kaudu.
The organization's ability and capacity to adapt changes in the economy in a timely manner is result of continuous evaluation and analysis of processes.
Organisatsiooni võimekus ja suutlikkus kohaneda muutustega majanduses õigeaegselt, tuleneb protsesside pidevast hindamisest ja analüüsimisest.
Assessing the quality of the indicators, it can be pointed out that three out of four indicators point to the right actions.
Hinnates mõõdikute kvaliteeti, saab välja tuua, et kolm mõõdikut neljast juhivad tähelepanu õigetele tegevustele.
In addition, the results showed that there are a number of bottlenecks in the purchasing process that need to be improved.
Lisaks selgus tulemustest, et ostuprotsessis esineb mitmeid kitsaskohtasid, mis vajaksid parendamist.
Managing a specific process helps optimize costs and increase productivity.
Kindla protsessi juhtimine ja jälgimine aitab optimeerida kulusid ja tõsta tootlikkust.
These metrics include activities specifically managed by the purchasing department in the purchasing process (such as the cost of goods and delivery activities).
Need mõõdikut hõlmavad ostuprotsessis konkreetselt ostuosakonna poolt juhitavaid tegevusi (näiteks kaupade maksumus ja tarnetega seotud tegevused).
To fulfill this goal, a mapping of the purchasing process was conducted, which resulted in the identification of critical activities and bottlenecks, and the objectives of the department were described.
Eesmärgi täitmiseks viidi läbi ostuprotsessi kaardistus, mille tulemusena leiti kriitilised tegevused ja kitsaskohad, ning kirjeldati osakonna eesmärgid.
The aim of this master's thesis is to find out the key performance indicators of the purchasing process in the management of the purchase process of company X, to give them an assessment and to make suggestions for improvement in order to improve the key performance indicators.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on välja selgitada ostuprotsessi võtmemõõdikud X ettevõtte ostuprotsessi juhtimisel, anda neile hinnang ning teha ettepanekuid võtmemõõdikute täiustamiseks.
Key Performance Indicators in purchasing process
Võtmemõõdikute kasutamine ostuprotsessi juhtimisel
The identification and analysis of key performance indicators revealed that the department is currently monitoring four key performance indicatros.
Võtmemõõdikute tuvastamisel ja analüüsimisel selgus, et osakonnas on hetkel jälgimise all neli võtmemõõdikut.
The relevance of the topic is supported by the current situation in the global economy, where the availability of materials and products are limited and sometimes difficult.
Teema asjakohasust toetab hetkeolukord maailmamajanduses, kus kaupade ja materjali saadavus on piiratud ja kohati raskendatud, see sunnib organisatsioone ostuprotsessi järjepidevalt analüüsima ja tõhustama.
Due to agreement in EU by year 2050 all economy in EU should be neutral of greenhouse gases that go to atmosphere.
Aastaks 2050 on Euroopa Liit seadnud eesmärgiks kliimaneutraalse tootmise.
Several studies were made before design proccess.
Selle tarbeks teostati erinevaid valdkonnauuringuid, mille alusel hakati freesi projekteerima.
Due to that there will be no greenhouse gases emitted to atmosphere if also appropriate vehicle for pulling electrified peat miller is used in peat milling proccess.
Tulemusena projekteeriti turbafrees, mis sobiva veomasina korral võimaldab teostada turba freesimist kasutades selleks ainult elektrienergiat ja seeläbi ei paisata kasvuhoonegaase atmosfääri.
This Master’s Thesis main aim is to design peat miller which uses only electric power.
Antud magistritöö eesmärk on koostada 100% elektrienergiat kasutav turbafrees.
One way to accomplish that in agriculture is to electrify different agicultural machineries.
Seetõttu on vajalik leida erinevaid lahendusi seadmete eletrifitseerimiseks.
This will allow the production and services to be provided with fewer resources than in the normal way of production.
See võimaldab toota ja teenuseid osutada kordades vähemate ressurssidega kui tavapärase tootmisviisi puhul.
Lean construction and its application in construction enterprises
Timmitud ehitus ja selle rakendamine ehitusettevõtetes
A management method in which resources are spent solely for the benefit of the final product and all other resource costs are considered wasteful based on the principles of lean construction.
Juhtimise viis, mille puhul ressursse kulutatakse üksnes lõpp-produkti huvides ja kogu muud ressursikulu peetakse raiskamiseks, tugineb timmitud ehituse printsiipidele.
Today, where competition is tight, the customer is demanding, and good technical capabilities for quality control make it difficult for companies to build sustainably, as more work needs to be done for profit.
Tänapäeval, kus konkurents on tihe, klient nõudlik ning head tehnilised võimalused kvaliteedi kontrollimiseks - raskendavad ettevõtetel jätkusuutlikult ehitada, kuna kasumi nimel tuleb rohkem tööd teha.
The author's aim is to study and analyse the lean construction, its understanding and its implementation among large and small entrepreneurs.
Autori eesmärk on uurida ja analüüsida timmitud ehitust, selle mõistmist ja rakendamist nii suur- kui väikeettevõtjate seas.
The main question of research was whether a small business can be built sustainably on the basis of the principles of lean construction and what positive and negative impacts it will have on construction activities.
Peamine uurimusküsimus oli, kas väikeettevõte saab jätkusuutlikult ehitada tuginedes timmitud ehituse printsiipidele ning mis positiivsed ja negatiivsed mõjud on sellel ehitustegevusele.
In addition, which techniques are applied in the large enterprise under investigation and whether there are still techniques that can be integrated into the construction.
Samuti millised tehnikaid rakendatakse uuritavas suurettevõttes ning kas leidub veel tehnikaid, mida saab ehitusprotsessi integreerida.
Techniques were also found that could still be used in the large enterprise under investigation to improve and speed up construction site management.
Leiti ka tehnikaid, mis leiaksid veel kasutust uuritavas suurettevõttes, parandamaks ja kiirendamaks ehitusplatsijuhtimist.
In conclusion, it was found that as a small business, the implementation of lean philosophy, techniques would benefit construction, and the development of a specific system would be necessary.
Kokkuvõtvalt selgus, et väikeettevõttena tuleb timmitud filosoofia ja tehnikate rakendamine ehitustegevusele kasuks ning vaja on kindla süsteemi väljatöötamist.
Thanks to them the continuity of dendrology in Estonia has been secured and this branch of science is developing in anticipation of new bright stars.
Tänu neile on dendroloogia järjepidevus Eestis olnud tagatud ja teadusharu areneb edasi juba uute säravate tähtede ootel.
They were real teachers and developers of dendrology as a science.
Nad on olnud tõelised õpetajad ja dendroloogia kui teaduse edasiviijad.
They are Arnold Pukk, the first director, and D.Sc. Kalju Kask, one of the founders, of the Tallinn Botanic Gardens, Ph.D. Harry Karis, Estonia’s greatest researcher of mildew fungi, Ph.D. Paul Ott and Ph.D. Harri Paves, silviculturalists, 70th anniversary; Viktor Masing, Professor Emeritus of the University of Tartu and Academician of the Estonian Academy of Sciences, 75th anniversary; and Aleksander Niine (1910–1975), landscape architect and designer of the Tallinn Botanic Garden collections, and Harjo Sandur (1910–1949), dendrologist, 90th anniversary.
Nendeks on Tallinna Botaanikaaia esimene direktor Arnold Pukk ja üks rajajatest dr. sc. Kalju Kask, Eesti suurim jahukasteliste seente uurija dr. phil. Harry Karis, metsateadlased dr. phil. Paul Ott ja dr. phil. Harri Paves, nende sünnist möödub 70 aastat, TÜ emeriitprofessor, Eesti TA akadeemik Viktor Masing, kelle sünnist möödub 75 aastat, maastikuarhitekt ja Tallinna Botaamikaaia kollektsioonide kavandaja Aleksander Niine (1910–1975) ning dendroloog Harjo Sandur (1910–1949), nende sünnist möödub 90 aastat.
The articles from several foreign authors widen our understanding of dendrology, which is trying to find a new outlet at the outset of a new millennium.
Tänu mitmele välisautorile avardub meie arusaam dendroloogiast, mis aastatuhande alguses otsib uut väljundit.
The edition has been enlarged by including writings from foreign authors and commemorating the people who have contributed to the development of Estonian dendrology by scientific research or some other means.
Väljaannet on laiendatud, avaldades kirjutisi ka välisautoritelt ja pidades meeles isikuid, kes on Eesti dendroloogia arengule uurijana või mingil muul viisil kaasa aidanud.
Prof. E. Laas has also written an article in this compilation, an overview of the teaching of dendrology at the Estonian Agricultural University.
Kuid prof. E. Laas lööb ka ise kaasa kogumiku autorina, tema sulest ilmub ülevaade dendroloogia õpetamisest Eesti Põllumajandusülikoolis.
This edition presents the biographies of Professor-emeritus E. Laas and Prof. A. Mathiesen as well as the bibliography of E. Laas’s publications.
Väljaandes on toodud prof. E. Laasi ja prof. A. Mathieseni elukäik ning E. Laasi kirjutiste bibliograafia.
It contains studies on indigenous and introduced dendroflora, old trees and botanical gardens in Estonia.
Käesolev teine Dendroloogiliste uurimuste väljaanne koosneb Eestisse introdutseeritud ja kodumaist dendrofloorat ning põlispuid käsitlevatest ja botaanikaaedadega seotud uurimustest.
We also commemorate other contributors to Estonian dendrology, both of the present and past, who reach a milestone in their lives in 2000.
Samuti peame siin meeles teisigi 2000. aastal oma elutee verstapostini jõudnud isikuid ja ka neid, kes on meie hulgast juba lahkunud – kõik nad on oma elutööga andnud osa Eesti dendroloogiale.
These two men were the pillars of the development and teaching of dendrology at the now 80-year old Faculty of Forestry.
Dendroloogia õpetamine ja kujunemine Eestis on olnud 80 aastases metsandusteaduskonna eksisteerimise ajaloos põhiliselt nende kahe mehe kanda.
It also commemorates Andres Mathiesen (1890–1955), the first teacher of dendrology and Dean of the Faculty of Forestry at the University of Tartu, whose birthday was 110 years ago.
See väljaanne on pühendatud EPMÜ metsandusteaduskonna kauaaegsele dendroloogia õppejõule, dekaanile ja paljude dendroloogiliste kirjutiste autorile emeriitprofessor Endel Laasile, kelle sünnist möödub 85 aastat ning esimesele metsaosakonna dekaanile ja dendroloogia õppejõule Andres Mathiesenile (1890–1955), kelle sünnist möödub 110 aastat.
In addition, the synergistic effect of those two pesticides was determined.
Lisaks tuvastati nende kahe aine sünergeetiline mõju.
Over the past decades beekeepers have noticed an increase in honeybee mortality in Europe and the United States.
Viimastel aastakümnetel on täheldatud tõusvat meemesilaste suremuse taset nii Euroopas, kui ka Ameerika Ühendriikides.
The widespread usage of pesticides has been claimed to be one of the major factors in the honeybee colony losses.
Laialdast pestitsiidide kasutamist peetakse üheks peamiseks mesilasperede hukkumist põhjustavaks asjaoluks.
In the experiment the feed mixture with pesticides were administered via syringes throughout the 20 days during which the honeybees were observed daily until they died.
Katses manustati mesilastele süstla kaudu 20 päeva jooksul vastavate pestitsiididega saastunud sööta ning jälgiti nende suremust päevade lõikes.
The current study showed that the small doses of pesticides have an impact on honeybees longevity.
Uurimistöö tulemusena selgus, et töös kasutatud väikesed doosid mõjutavad meemesilaste eluiga.
Tau-fluvalinate, however, affected honeybees significantly compared to the control group.
Tebukonasool üksiku ainena mesilaste eluiga oluliselt ei mõjutanud, samas kui tau-fluvalinaat lühendas mesilaste eluiga oluliselt kontrollgrupiga võrreldes.
The aim of the present study was to investigate the effect and co-effect of tau-fluvalinate and tebuconazole on honeybee longevity.
Töö eesmärgiks oli väljaselgitada, kuidas mõjutavad insektitsiid tau-fluvalinaat, fungitsiid tebukonasool ja nende kahe aine segu meemesilaste eluiga.
Effects of the pesticides tau-fluvalinate and tebuconazole on honeybees longevity
Pestitsiidide tau-fluvalinaadi ja tebukonasooli mõju meemesilaste elueale