natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To achieve fourth research task two semi-structured interviews were conducted with the public servants of Estonian Agricultural Registers and Information Board and Environmental Board and one questionnaire was distributed to the servant of Ministry of Rural Affairs.
Neljanda uurimisülesande täitmiseks viidi läbi kaks poolstruktureeritud intervjuud PRIA ja Keskkonnaameti ametnikega ning saadeti küsimustik Maaeluministeeriumi ametnikule.
To achieve the goal author raised four research tasks: • to give an overview, how the requirements on chopping the grasslands in Estonia have changed in past and what are the distinctions in 2017-2019; • to ascertain negative and positive impacts of chopping the grasslands to environment and agricultural producers; • to find out the attitude in relation to restrictions of chopping among farmers in Viljandi and Valga county; • to survey the stands towards restrictions of chopping the grasslands among public servants in Estonian Agricultural Registers and Information Board (ARIB), Environmental Board and Ministry of Rural Affairs.
Töö eesmärgi täitmiseks on seatud järgmised uurimisülesanded: • anda ülevaade hekseldamise nõude muutumisest ning milline on see aastatel 2017- 2019; • välja selgitada hekseldamise positiivsed ja negatiivsed mõjud põllumajandustootjatele ja keskkonnale; • välja selgitada Viljandi- ja Valgamaa põllumeeste suhtumist hekseldamise piiramisse; • välja selgitada, kuidas suhtuvad PRIA, Keskkonnaamet ja Maaeluministeerium hekseldamise piiramisse.
To lessen the problematic discussions over chopping requirements it’s essential to explain why it is being restricted.
Hekseldamise nõude ümber oleva problemaatika vähendamiseks on oluline selgeks teha, miks seda on hakatud piirama.
The aim of current master’s thesis is to compose an analysis about the expedience of changing the requirements on grasslands chopping in Estonia and to ascertain the justification of prohibition of leaving chopped grass on fields and the possibility that legislators are acting unfairly towards agricultural producers.
Magistritöö eesmärk on koostada analüüs hekseldamise nõude muutumise otstarbekusest ning selgitada välja, kas heksli maha jätmise keelamine on põhjendatud või toimitakse põllumajandustootjate suhtes ebaõiglaselt.
Author of current master’s thesis considers the restriction of chopping requirements grounded as it first and foremost has negative impact to environment.
Magistritöö autori arvates on hekseldamise nõude karmistumine põhjendatud, sest sellel on eelkõige negatiivne mõju keskkonnale.
Current master’s thesis helps agricultural producers realize why chopping is not the best way to maintain grasslands.
Käesolev magistritöö aitab põllumajandustootjatel paremini mõista, miks hekseldamise kasutamine rohumaade hooldamisel ei ole hea mõte.
To achieve second research task observation and elaborating scientific articles and similar surveys about maintaining the grasslands were used.
Teise uurimisülesande täitmiseks on kasutatud vaatlust, teadusartikleid rohumaade hooldamise teemal ning sarnaseid uuringuid.
It should contribute to the understanding of why chopping the grasslands is restricted.
Töö aitab kaasa arusaamisele, miks hekseldamist on hakatud piirama.
To achieve first research task mainly articles and publications related to requirements of area-related aid from Estonian Agricultural Registers and Information Board were elaborated.
Esimese uurimisülesande täitmiseks on kasutatud peamiselt PRIA publikatsioone ja artikleid, mis olid seotud otsetoetuste nõuetega.
Public servants from Estonian Agricultural Registers and Information Board and Environmental Board believe that restricting the requirements is reasonable as chopping has become an individual branch of economy.
PRIA ja Keskkonnaameti ametnike arvates on hekseldamise nõude karmistumine põhjendatud, sest sellest on kujunenud eraldi tegevusharu.
In their opinion positive effect related to chopping is the restoring of unused grasslands.
Hekseldamise positiivseks mõjuks on rohumaade taastamine.
The expediency of changing the chopping requirements based on the example of Viljandi and Valga County
Hekseldamise nõude muutumise otstarbekus Viljandi- ja Valgamaa näitel
Negative impact of chopping the grasslands is related to fact that chopping has become a source of subsistence for non-producers, which limits the possibilities of expanding for active agricultural producers, increases the land prices, decreases the direct support unit rates, the multiplicity of wild birds, declines the biodiversity and increases the soil fertility.
Hekseldamise negatiivsed mõjud on järgmised: hekseldamisest on saanud eraldi tegevusharu, hekseldamine piirab aktiivset tootmist, tõusevad maade hinnad, põllulindude arvukus langeb, liigirikkus väheneb, toitainete sisaldus suureneb jne. Positiivseteks mõjudeks on sissetulek, sobivus taastamisvõtteks, kasutamine halva ligipääsetavuse ja madala haljasmassi kvaliteediga põldudel ning vaadete avatud hoidmine.
To achieve third research task a questionnaire was prepared for agricultural producers in Viljandi and Valga county.
Magistritöö kolmanda uurimisülesande täitmiseks koostati küsimustik Viljandi- ja Valgamaa põllumajandustootjatele.
The requirement is established to refer subsidies to active agricultural producers.
2019. aastal tuleb hekseldatud rohi kokku koguda, põhjuseks on toetuste suunamine aktiivsetele põllumajandustootjatele.
Pollution, excessive use of resources and other negative effect has put the mankind into a situation, where the need to find a solution for their problems is inevitable.
Reostus, liigne ressursside kasutamine ja muu negatiivne mõju on pannud inimkonna olukorda, kus vajadus nendele probleemidele lahendus leida, on vältimatu.
An overview of marine cadastre
Ülevaade merekatastri olemusest
Creating this system might seem easy, however, considering all the different things that have their effect, it is a complex system.
Sellise süsteemi loomine võib pealtnäha tunduda lihtne, kuid arvestades paljude erinevate asjaoludega mis oma mõju avaldavad, on tegemist suhteliselt keeruka süsteemiga.
Also, it includes other necessary data which allows to make various decisions regarding to the sea.
Samuti sisaldab see muud vajalikku andmestikku, mille abil on võimalik teha erinevaid merekeskkonnaga seonduvaid otsuseid.
It also makes it easier to plan marine areas and to sustain the sea environment.
Samuti hõlbustab selline süsteem merealade planeerimist ning merekeskkonna hoidmist.
This kind of system allows a country to manage and administer their sea areas effectively.
Sellise süsteemi välja töötamine aitab paremini majandada ja hallata riigile kuuluvaid merealasid.
The outcome of this bachelor’s thesis should be implemented to create a marine cadastre in Estonia.
Antud bakalaureuse töö tulemus võiks kaasa aidata merekatastri loomisel Eestis.
Analyzing the efforts of other countries who have tried to mark out the conception of the marine cadastre and the problems that occured, will be a reasonable place to start creating their own system.
Uurides erinevate riikide püüdlusi paika panna merekatastri konteptsiooni, mille käigus käsitletakse erinevaid tekkinud probleeme, on see heaks aluseks teiste riikide süsteemide rajamisele.
The objective of this bachelor’s thesis is to get an overview what a system like marine cadastre would look like and how it has been used already.
Lõptutöö peamiseks eesmärgiks on saada ülevaade, mida merekataster kui sedalaadi süsteem endast kujutab ning millisel moel on seda praktikas rakendatud.
Additionally, different organisations in this field have supported creating and developing the marine cadastre.
Lisaks on merekatastri loomist ja arendamist toetanud ka erinevad maamõõduja katastrialased organisatsioonid.
This bachelor’s thesis is based on scientific literature and a number of scientific relevant articles and conference reports have been used to write it. Marine cadastre is a system which allows to visualize different rights, restrictions and responsibilities.
Merekatastri puhul on tegemist süsteemiga, mis võimaldab visualiseerida ruumiliselt erinevaid õigusi, piiranguid ja kohustusi.
A key element would be a system that would allow supervise everything that is taking place in the sea. That is why it is important to start working on a information system that would include all data about the sea.
Süsteem, mille abil oleks võimalik teostada järevalvet merekeskkonnas toimuva kohta, on üheks oluliseks võtmeelemendiks.
The purpose was to find out what are the most used physical and chemical parameters to evaluate berry’s quality on different plants what are grown organically.
Antud töö eesmärgiks oli välja selgitada kännasmustika viljade kvaliteedi hindamiseks sobivad füüsikalised ja keemilised parameetrid ning võrrelda nende alusel erinevaid sorte, mida on kasvatatud maheviljeluse põhimõtetest lähtuvatest tootmistingimustes.
The sweetest berries had ´Spartan` and ´Patriot` and they also had the lowest organic acid content.
Kõige magusamaks osutusid ´Spartan` ja ´Patriot`, nendel sortidel oli ka madalam orgaaniliste hapete sisaldus.
Organicalli grown highbush blueberry (Vaccinium corymbosum L.) quality depending on a cultivar
Mahedalt kasvatatud kännasmustika (Vaccinium corymbosum L.) viljade kvaliteet sõltuvalt sordist
Six cultivars of highbush blueberries were investigated: Bluecrop`, ´Bluegold`, ´Duke`, ´Goldtraube`, ´Patriot`, ´Spartan`.
Katses vaadeldi kuut kännasmustika sorti: ´Bluecrop`, ´Bluegold`, ´Duke`, ´Goldtraube`, ´Patriot`, ´Spartan`.
The highest ascorbic acid amount was in ´Spartan`.
Kõrgem askorbiinhappe kogus oli sordil ´Spartan`.
The hypothesis of this thesis was that highbush blueberry genetical qualities are affecting the quality of berries when growing organically.
Töö hüpoteesiks oli, et kännasmustika geneetilised omadused mõjutavad oluliselt nende viljade kvaliteeti maheviljeluse tingimustes.
´Bluecrop` had the lighter surface and ´Goldtraube` darker.
Vilja väliskesta poolest oli heledam ´Bluecrop` ning tumedam ´Goldtraube`.
The most important quality – the content of anthocyanins – was higher in ´Bluegold` and ´Bluecrop`.
Kõige olulisemat kvaliteedi parameetrit – antotsüaane – sisaldasid rohkem ´Bluegold` ja ´Bluecrop`.
The higher organic acid content was in ´Bluegold` and ´Bluecrop` berries.
Kõrgema orgaaniliste hapete sisalduse poolest tõusid esile ´Bluegold` ja ´Bluecrop`.
The highest polyphenolic compunds were in berries of ´Spartan` and then ´Bluegold`.
Polüfenoolsete ühendite poolest oli esireas ´Spartan` ja seejärel ´Bluegold`.
For it’s physical parameters the biggest were cultivars ´Bluegold`, ´Duke` and ´Patriot`.
Suuremaks oma parameetrite poolest osutusid ´Bluegold`, ´Duke` ja ´Patriot`.
Cultivars ´Bluecrop`, ´Bluegold`, ´Duke` and ´Spartan` are the most suitable for growing organically in Estonia.
Eestis saab maheviljelusse soovitada sorte: ´Bluecrop`, Bluegold`, ´Duke` ja ´Spartan`, kuid ´Goltraube` ei ole oma tulemuste poolest maheviljeluses eriti perspektiivikas.
The experiment was carried out in year 2011 in LLC Biomari highbush blueberry plantation in Tartu county.
Uurimistööks vajalik materjal koguti 2011. aastal OÜ Biomari kännasmustika tootmisistandikust mis asub Tartumaal Rõngu vallas Lapetukme külas.
Cultivars ´Duke` and ´Patriot` were darker inside the berry.
Viljaliha oli tumedam sortidel ´Duke` ja ´Patriot`.
All berry’s shape was less round.
Kuju poolest olid kõikide sortide viljad lapikümarad.
Variation in the habitat requirements of pollinating insects in semi-natural meadows
Tolmeldajate elupaiganõudluste mitmekesisus poollooduslikes kooslustes
Therefore, a protection policy and management practice should not only consider the requirements of one insect group but also should offer a wider range of environmental conditions for several possible organism groups.
Seega tolmeldajate efektiivse kaitse korraldamisel ei tohiks arvestada ainult ühe putukarühma nõudlustega, vaid tuleks säilitada või luua mitmekesised keskkonnatingimused, mis tagab erinevate tolmeldajarühmade liigirikkuse.
The results of the Clouded Apollo study showed that this specialist butterfly species has increased its abundance and distribution in Estonia during the last 30 years.
Uurimus mustlaik-apollost näitas, et perioodil 1878-2010 on liblikas oma leviala Eestis laiendanud, eriti just Kirde- ja Kagu-Eestis.
To mitigate the biodiversity loss of pollinating insects, it is important to increase our knowledge of the ecology of the species, to analyse the distributions and statuses of the species, and to study the causes of their declines in different landscapes and geographical ranges.
Tolmeldajate mitmekesisuse säilitamiseks ja kaitse korraldamiseks on vaja uurida erinevate tolmeldajarühmade või indikaatorliikide levikut ja seda mõjutavaid tegureid, täiendada teadmisi nende ökoloogiast ja seostest elupaiga ning seda ümbritseva maastikuga.
In contrast, the presence of forest and arable land in the surrounding landscape of the habitat patch may negatively affect the species richness and abundance of bumblebees.
Maastiku tasandil võib kimalaste liigrikkusele ja arvukusele avaldada positiivset mõju suurem poollooduslike niitude ja õiterohkete aedade ning negatiivset mõju põldude ja metsa osatähtsus elupaika ümbritsevas maastikus.
Different insect groups can have different responses to different habitat and landscape factors.
Uurimistulemused näitasid, et kimalased ja liblikad reageerivad erinevalt elupaika ja seda ümbritsevat maastikku iseloomustavatele näitajatele.
Additionally, the distribution and general habitat requirements of the indicator species Clouded Apollo (Parnassius mnemosyne) were assessed.
Uurimuse teiseks eesmärgiks oli anda ülevaade Euroopas ohustatud päevaliblika mustlaik-apollo (Parnassius mnemosyne) levikust Eestis perioodil 1878-2010.
Bumblebees, butterflies, and moths are excellent model organisms for studying environmental changes and the status of ecosystems.
Paljud liblika- ja kimalaseliigid on spetsialistid vajades teatud toidutaimi ja elupaiga struktuuri ning seetõttu kasutatakse neid keskkonnatingimuste indikaatoritena.
The aim of the thesis was to evaluate the relative importance of patch and landscape factors for butterflies, day-active moths, and bumblebees in 22 forest-dominated landscapes in northeastern Estonia.
Antud uurimuse üheks eesmärgiks oli hinnata elupaiga ja seda ümbritseva maastiku mõju kimalaste, päevaliblikate ja päeval aktiivsete hämarikuliblikate liigirikkusele ning arvukusele.
The proportions of meadow habitats and human settlements, in terms of flower-rich gardens, in the surrounding landscape appear to be favourable for bumblebee species richness.
Silmapaistva välimuse tõttu sobib mustlaik-apollo lipuliigiks poollooduslikes kooslustes tolmeldajate mitmekesisuse kaitsmisel.
It is important to ensure more diverse environmental conditions through a higher landscape heterogeneity for higher general diversity.
Elupaiga tasandil mõjutab kimalaste populatsioone elupaigalaigu siseala osatähtsus, mis stabiilsete ökoloogiliste tingimuste tõttu suurendab kimalaste liigirikkust.
Many pollinating insect species have undergone serious declines in both abundance and extent in most European countries.
Viimastel aastakümnetel on märgatud, et liblikate ja kimalaste arvukus on kahanenud, eriti spetisalistliikidel.
The effects of habitat patch characteristics and the surrounding landscape composition and configuration on the species richness and abundance were analysed at various spatial scales.
Selleks valiti 22 poollooduslikku niitu Ida-Virumaal, kus aastatel 2008 ja 2009 määrati uurimisaluste putukate liigiline koosseis, arvukus ja elupaika ning ümbritsevat maastikku kirjeldavad peamised parameetrid.
The influence of thermal shock and pre-sprouting on formation of yield structure elements in seed potatoes
Termošoki ja eelidandamise mõju kartuli seemnemugulate saagistruktuuri elementide kujunemisele
Urban sprawl has been an actual issue of research in last decades.
Valglinnastumine on viimastel kümnenditel olnud aktuaalne uurimisteema.
Development and management of settlement and spatial structure has been in Estonia quite random and un-controlled.
Asustuse ja ruumistruktuuri areng ja planeerimine on senini olnud Eestis pigem juhuslik ja kontrollimatu.
There are possibilities for management of the developments through municipalities general plans, especially planning location of new living rooms.
Seda protsessi oleks võimalik suunata üldplaneeringute kaudu, eelkõige planeerides ruumiliselt elamuehitust.
There has taken place emergence of several problems related to settlement developments: territorial unity of municipalities, too fast growth of some localities nearby cities, degeneration of historial local centres.
Tekkinud ja tekkimas on rida asustusega seotud probleeme: valdade territoriaalne terviklikkus, linnalähedaste asumite liigkiire kasv, osade ajalooliste keskuste taandareng või vähene aktraktiivsus.
Change and planning of settlements in Tartu suburban area
Asustuse muutused ja selle planeerimine Tartu linna lähitagamaal
The main result has been that whilst in general there are plans for location of new living rooms, but in too general way and paying attention to some certain settlements, the settlement systems related to spatial problems have not received attention at all.
Töö tulemusena selgus, et asustust ja elamuehitust üldplaneeringutes käsitletakse küll piisavalt, kuid samas jälle kohati liiga üldiselt, kohati killustunult detailselt, kuid asustussüsteeme tervikuna ja sellega seotud probleeme ei käsitleta.
The aim of the masters work has been to study development and management of settlement systems in municipalities located in nearby hinterland of Tartu City.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida Tartu linna lähitagamaal asuvate Luunja valla, Kambja valla, Tartu valla ja Tartu linna (endise Tähtvere valla piirkond) asustuse arenguid viimase 30 aasta jooksul ja üldplaneeringuid asustuse ja ruumistruktuuri suunamise seisukohast lähtuvalt.
The quality of meat from beef cattle
Lihaveiste liha kvaliteet
The aim of this master’s thesis was to examine the quality of beef.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida lihaveiste liha kvaliteeti.
The age of the cattle varied from 16 to 37 months, and the average age was 24.1 months.
Lihaveiste vanus kõikus 16–37 kuud, keskmiseks vanuseks oli 24,1 kuud.
All together meat was analysed from 22 animals of the Aberdeen Agnus breed.
Kokku analüüsiti 22 aberdiin anguse tõugu lihaveise liha.
Meat’s technological measurements of pH, ability to bind water, drip loss and boiling loss were taken 48 hours, 14, 21, 30 and 45 days after slaughter.
Liha tehnoloogilistest näitajatest määrati pH, veesidumisvõime, tilkumiskadu, keedukadu 48 tundi, 14, 21, 30 ja 45 päeva pärast tapmist.
At the beginning of the research, the chemical composition of the longest back muscle (m. longissimus dorsi) was determined; this was done 48 hours after slaughter, and at the same time the surface area of the longest back muscle's cross-section was measured.
Uurimuse jooksul määrati selja pikima lihase (m. longissimus dorsi) keemiline koostis (niiskuse-/kuivaine-, valgu-, rasva- ja tuhasisaldus), mis määrati 48 tundi pärast tapmist, samal ajal mõõdeti ka selja pikima lihase ristlõike pindala.
Test results show that the average boiling loss of beef was the lowest 48 hours after slaughter (49.2%) and after that it began to increase during aging reaching the highest level by the end of the aging process (51.22%); 48 hours after slaughter, the drip loss of muscle tissue was 2.99%, it was 1.71% 14 days after aging, 1.35% on the 21st day, 1.47% on the 30th day and 1.72% on the 45th day; 45 days after aging, the indicator of average colour had changed from 90% to 87.4%; average values of electro conductivity varied between 8.28mS (48 hours after slaughter) and 13.1mS (45 days after slaughter); organoleptic analysis showed that meat that had been aging for 21 days was the best.
Liha veesidumisvõime väärtused langesid 21 laagerduspäevani (62,63- 59,25%), edasisel liha laagerdamisel veesiduvus tõusis; katsete tulemustest nähtub, et veiseliha keskmine keedukadu oli kõige madalam 48 tundi pärast tapmist (49,2%) ning seejärel hakkas laagerdamise käigus tõusma, saavutades laagerdusaja lõpuks kõrgeima väärtuse (51,22%); 48 tundi pärast tapmist oli lihaskoe tilkumiskadu 2,99%, 14 päeva pärast laagerdamist oli lihaskoe tilkumiskadu 1,71%, 21. päeval 1,35%, 30. päeval 1,47% ning 45. päeval 1,72%; 45 päeva pärast laagerdumist oli lihaskoe keskmine värvuse näitaja muutunud 90%-lt 87,4%-ni; liha elektrijuhtivuse keskmised väärtused kõikusid vahemikus 8,28 mS (48 tundi pärast tapmist) kuni 13,1mS (45 päeva pärast tapmist); kõige paremaks hinnati liha, mille laagerdumine oli kestnud 21 päeva.
The most important results were the following: the percentage of chemical components in beef were: moisture 72.36%; ash 1.08%; protein 20.12% and fat 1.28%; 60 minutes after slaughter, the average pH of muscle tissue had dropped to 6.94.
Uurimistöö olulisemad tulemused olid järgmised: veiseliha keemiliste koostisosade keskmine osakaal oli järgmine: niiskusesisaldus 72,36%; tuhasisaldus 1,08%; valgusisaldus 20,12% ja rasvasisaldus 1,28%; 60 minutit pärast tapmist oli lihaskoe keskmine pH-väärtus langenud 6,94-ni. pH taseme langus toimus kuni 30. päevani, millele järgnes mõningane tõus ja laagerdusaja lõpuks oli lihaskoe keskmine pH-väärtus 5,70; katseandmetel vähenes veiseliha veesidumisvõime kuni 14 laagerduspäevani kõikide etappide lõikes.
The pH level decreased until the 30th day, which was followed by a slight increase and by the end of the aging process, the average pH was 5.70; according to tests, the beef’s ability to bind water decreased during all phases until the 14th day of aging.
pH- väärtuse mõõtmiseks kasutati pH Star CPU mõõteseadet; veesiduvusvõime määrati Grau ja Hammi (1952, 1957) meetodil; keedukadu määrati keetmise ja kaalumise teel; tilkumiskadu määrati kasutades Honikeli (1998) meetodit; värvuse määramiseks kasutati Opto Star mõõteseadet; elektrijuhtivuse määramiseks kasutati LF Star mõõteseadet; rümba lihaomadused hinnati spetsiaalse arvutitarvkara programmiga Scan Star; veiserümba ja välisõhu temperatuuri mõõtmiseks kasutati termologereid A-nap; liha sensoorsed andmed koguti kuumtöödeldud liha hindamise teel.
Inferring floristic diversity from modern sedimentary pollen records
Taimestiku mitmekesisuse peegeldumine kaasaegsete järvesetete õietolmus
This research paper also analyses Estonian, Latvian, Lithuanian, European Union and The United States of Americas' macroeconomic data.
Samuti analüüsitakse Eesti, Läti, Leedu, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide makromajanduslike andmeid.
The financial crisis of 2008-2009 started from the United States of America and spread quickly around the world affecting the economy of the whole economic world.
2008-2009. aasta majanduskriis algas Ameerika Ühendriikidest ja levis väga kiiresti üle maailma ning mõjutas terve maailma majandust.
It would also be interesting to add some Asian stock index into the list of indices.
Samuti oleks huvitav lisada indeksite loetellu mõni Aasia aktsiaindeks.
In this research paper OMX Baltic Benchmark GI, Euro Stoxx 50 and Dow Jones Industrial Average indices main statistic and correlation data will be compared.
Töös võrreldakse OMX Baltic Benchmark GI, Euro STOXX 50 ja Dow Jones Industrial Average indeksite põhistatistikuid ja korrelatsioone.
Baltic stock market integration with European and the United States of America stock markets before and after 2008-2009. financial crisis
Baltimaade aktsiaturgude integratsioon Euroopa ja Ameerika Ühendriikide aktsiaturgudega 2008-2009. aasta majanduskriisi eelselt ja järgselt
It is known that the year 2017 we saw a fairly large economical growth which, if added, could be used to later continue the topic.
Kuna on teada, et 2017. aastal oli maailmas üsna kõrge majanduskasv, siis oleks võimalik sama teemat jätkata lisades perioodi 2017. aasta.