natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To explain how the decomposition dynamics of plant residues is influenced by their initial chemical composition (N content and C/N ratio); (ii) to investigate the effect of plant residues left on the sward surface to decompose on the growth of herbage; (iii) to investigate the effect of plant residues left on the sward surface to decompose on the content of SOC; also to explain the integrated effects of plant residues and fertilization on the content of SOC.
Uurimustöö eesmärkideks: (i) uurida taimiku pinnal taimejäätmete lagunemist ja N mineraliseerumist; selgitada, kuidas on taimejäätmete lagunemisdünaamika mõjutatud nende esialgsest keemilisest koostisest (N sisaldus ja C/N suhe); (ii) uurida taimejäätmete mõju taimede kasvule; (iii) uurida taimejäätmete mõju mulla Corg sisaldusele.
Returning of turfgrass residues is effective only during the first part of the vegetation period when the sward is sparse showing that the effect of returning the residues may be significantly affected by characteristics such as density and height of plants.
Murutaimiku puhul oli murujäätmete tagastamine efektiivne ainult vegetatsiooniperioodi esimesel poolel, kui taimik oli hõredam, mis osutab võimalusele, et jäätmete tagastamisest saadav efekt võib sõltuda taimiku tihedusest ja kõrgusest.
The highest effect was seen in returning the residues of grass-clover sward in non-fertilized variant.
Kõige suurema efekti andis jäätmete tagastamine valge ristiku ja kõrreliste segu taimiku väetamata variandis.
The herbage growth of sward was increased due to residues only if the N released by residues was sufficient for decomposers as well as for sward growth.
Taimejäätmed suurendasid taimede kasvu ainult siis, kui jäätmetes sisalduv N kogus oli piisav nii lagundajate tegevuseks, kui ka taimede kasvuks.
The turfgrass residues increased the content of SOC significantly more than the residues of grass-clover sward.
Murutaimiku jäätmed suurendasid mulla Corg sisaldust oluliselt rohkem, kui valge ristiku ja kõrreliste jäätmed.
The decomposition rate of plant residues depended on the composition of species in the sward and their developmental stage during the cutting.
Taimejäätmete lagunemiskiirus sõltus taimiku liigilisest koosseisust ja taimede arengufaasist niitmishetkel.
The effect of plant residues on the sward SOC content and stock depended on the composition of species and management of sward (fertilization and cutting frequency).
Taimiku pinnal lagunevate taimejäätmete mõju mulla Corg sisaldusele (ja varule) sõltus taimiku liigilisest koosseisust ja taimiku majandamisest (väetamisest ja niitmissagedusest).
The main hypothesis of present thesis is that the effect of plant residues left on the surface of the sward to decompose on the growth of plants and content of soil organic carbon (SOC) is influenced by the management (fertilization, mowing frequency) and composition of plant species (grasses or white clover).
Töö peamine hüpotees on, et niitmisjärgselt taimiku pinnale lagunema jäetud taimejäätmete mõju taimede kasvule ja mulla orgaanilise süsiniku sisaldusele sõltub rohumaa liigilisest koosseisust ja rohumaa majandamisest (väetamisest ja niitesagedusest).
The effect of residues on the herbage growth of sward depended on the composition of species and management of swards.
Taimiku pinnal lagunevate taimejäätmete mõju taimede kasvule sõltus taimiku liigilisest koosseisust ja taimiku majandamisest.
Returning of residues in turfgrass sward is effective only when the contact between residues and soil surface is easily attainable.
Jäätmete tagastamine murule on efektiivne ainult hõredama ja lühema taimiku korral, kui jäätmete imbumine mullapinnale on vähem takistatud.
The amount of N released by residues depended on the fertilization rate, the amount of residues left to decompose and the composition of species in the sward.
Jäätmetega tagastatud N kogus sõltus taimiku väetamiseks kasutatud N normist, lagunema jäetud jäätmete kogusest ja taimiku liigilisest koosseisust.
Authentication of organically grown tomatoes (Solanum lycopersicum L.) using multi-element and isotope analysis
Multielement- ja isotoopanalüüs mahetoodangu autentsuse määramisel tomati (Solanum lycopersicum L.) näitel
To achieve this purpose polls among appraisers and credit institutions were conducted and also it was analyzed different standards and trade literature to understand and explain the problem.
Eesmärgi saavutamiseks viidi hindajate ja krediidiasutuste seas läbi küsitlused ning samuti on analüüsitud erinevaid hindamise standardeid ja erialast kirjandust, et mõista ja selgitada probleemi olemustikku.
Appraising coestate property for a bonded loan
Kaasomandis oleva vara hindamine laenu tagatiseks
The aim of bachelor`s thesis is to identify the basic facts of appraising coestate market value and which are the grounds and what credit institutions are expecting from appraisers, because their financing decisions depend first and foremost on market values found by appraisers.
Töö eesmärgiks on välja selgitada, millest hindajad lähtuvad kaasomandis oleva vara turuväärtuse leidmisel ja mis on nende seisukohtade põhjendused ning mida ootavad krediidiasutused hindajatelt, sest nende finantseerimisotsuseid sõltuvad eelkõige hindajate poolt leitud vara turuväärtusest.
As the real estate appraiser I can allege that the problems of appraising coestate value are quite common among the appraisers.
Töötades ise kinnisvara hindajana saan väita, et kaasomandis oleva vara hindamise probleemistik on hindajate seas üsna levinud.
This bachelor´s thesis exteriorizes the huge disagreement of appraising the coestate based on what can be presumed that the thesis could be preliminary work for future researches at this subject field.
Käesoleva töö uurimus toob välja hindajate väga suured lahkarvamused kaasomandiosa hindamisel, mille põhjal võiks arvata, et koostatud bakalaureusetöö võiks olla eeltöö edasisteks uuringuteks antud valdkonnas.
No differences in antibody positivity were found between genders (p= 0.92, X2= 0.01), age groups (p= 0.68, X2= 0.17), or the counties (p= 0.16, X2= 17.93).
Erinevusi antikehadele positiivsuse osas ei esinenud sugude (p= 0.92, X2= 0.01), vanusgruppide (p= 0.68, X2= 0.17) ega maakondade (p= 0.16, X2= 17.93) vahel.
Out of 471 individual samples submitted, 113 (24.0%, 95% CI: 20.3- 28.1) were defined antibody positive.
Kõigist 471 individuaalsest proovist määratleti antikeha osas positiivseks 113 (24.0%, 95% CI: 20.3- 28.1).
This result is similar to recent findings in Finland and Latvia and show the wild boars in Estonia are commonly exposed to this important zoonotic parasite.
Antud tulemus on sarnane hiljutistele leidudele nii Soomes kui ka Lätis ning viitab sellele, et metssead Eestis omavad üldiselt selle tähtsa zoonootilise parasiidiga kokkupuudet.
Based on the results, it was found that comparing soil samples from different hunting districts, there were no differences in findings.
Tulemustele tuginedes selgus, et erinevatest jahipiirkondadest kogutud pinnaseproovide leidudes ei olnud erinevusi.
In four different seasons (May 2012, August 2012, November 2012, April 2013) soils from wild boar feeding grounds (active, inactive) and control sites from altogether 44 sites in 4 different hunting districts (Ilmatsalu, Nõo, Vahelaane, Võnnu) in Tartumaa county were sampled.
Neljal erineval hooajal (mai 2012, august 2012, november 2012, aprill 2013) koguti neljast Tartumaa jahipiirkonna (Ilmatsalu, Nõo, Vahelaane, Võnnu) metssigade söötmiskohtadest pinnaseproove.
Meat of animals carrying Toxoplasma gondii may be a source of human T. gondii infections, if eaten insufficiently cooked.
Toxoplasma gondii`ga nakatunud loomade liha võib inimestele olla potentsiaalseks T. gondii infektsiooniallikaks, kui liha ei kuumtöödelda enne tarbimist piisavalt.
We believe to have found evidence that hunters feeding grounds could act as possible sites for wild boars in obtaining infectious diseases and there is a Toxoplasma gondii prevalence of 24.0% in Estonian wild boars.
Kokkuvõtvalt, usume olevat leidnud tõendeid, et jahimeeste seatud metssigade söötmiskohad võivad olla võimalikeks parasiitidega või teiste nakkushaigustega nakatumise keskusteks ning Toxoplasma gondii seroloogiline levimus metssigadel Eestis on 24.0%.
Furthermore, the soil findings from active feeding grounds seemed not to differ.
Samuti ei olnud erinevusi aktiivsetest söötmiskohtadest kogutud pinnaseproovide tulemuste osas.
Wild boar (Sus scrofa) Toxoplasma gondii seroprevalence and hunters´ feeding grounds as parasitic hubs
Toxoplasma gondii seroloogiline levimus metssigadel (Sus scrofa) ja jahimeeste seatud ulukite söötmispaigad parasiitidega nakatumise keskustena
The objective of this thesis was to investigate the soil for parasites on hunting sites in Tartumaa county, and the wild boars exposure to Toxoplasma gondii in Estonia.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks oli uurida Tartumaal paiknevate metssigade söötmiskohtade pinnast parasiitide suhtes, ning määratleda Toxoplasma gondii seroloogiline levimus metssigadel Eestis.
There were more parasite positive samples found on active sites compared to inactive sites (p= 0.007) and control sites (p= 0.001) indicating their more frequent visitation by the wild boars and consequently acting as possible sites where the animals could become infected.
Parasiitset- tüüpi mune ja ümarusside vastseid oli tõenäosus leida rohkem aktiivsetest kui inaktiivsetest söötmispaikadest ning parasiitset- tüüpi leidudele positiivseid pinnaseproove leiti rohkem aktiivsetest söötmispaikadest (p= 0.007) kui kontrollpaikadest (p= 0.001).
Meat juice from thawed samples were diluted 1:40 and screened with a commercial direct agglutination test. Chi-square analysis was used to evaluate differences between the categorical variables: gender, estimated age (≤ 1 or > 1 year of age), and county where the animal was shot.
Hindamaks erinevusi kategooriliste muutujate vahel nagu sugu, hinnanguline vanus (≤ 1 või > 1 aasta) ja maakond, kus loom oli kütitud, kasutati χ2- testi.
This study aimed to estimate T. gondii antibody prevalence in the wild boar population of Estonia: the proportion of animals that had encountered the parasite and produced specific IgG antibodies against it. During the hunting season from 1st of October 2012 to 28th of February 2013, volunteering hunters sampled hearts of wild boars.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks oli määratleda T. gondii antikehade levimus Eesti metssigadel: loomade osakaal, kes olid kokku puutunud selle parasiididga ja produtseerinud selle vastu spetsiifilised IgG antikehad.
Soil samples were compared using different variables (location, years active and season) on the basis of presence/absence and count data of parasite- type findings (parasite- type eggs and parasite- type nematode larvae).
Võrreldavateks näitajateks olid parasiitset- tüüpi leidude (munad, ümarusside vastsed) olemasolu või puudumine ja parasiitset- tüüpi leidude arvulised määrad.
Our results show that parasite- type eggs and parasite- type nematode larvae could also be found on inactive hunting grounds.
Leidsime parasiitset- tüüpi mune ja ümarusside vastseid ka inaktiivsetest metssigade söötmiskohtadest.
All experiments were carried out with the model KV40/6T, which is a reduced model of a 2 m long wedge pile.
Kõik katsed viidi läbi mudeliga KV40/6T, mis on 2m kiilvaia 5 kordne vähendatud mudel.
Various experiments were used as a research method.
Uurimismeetodina kasutati katselist lähenemist.
The use and development of wedge piles is unique to Estonia, as other countries do not implement that type of technique.
Kiilvaiade kasutamine ja arendamine on Eestis ainulaadne, välismaades sellist tüüpi vaiasid ei kasutata.
The main problem while using wedge piles is the lack of calculating methodology to assess different load forces.
Peamiseks probleemiks kiilvaiade puhul on arvutusmetoodika puudumine erinevate koormusjõudude korral.
The connections between horizontal and vertical bearing capacities turned out to divide into two different zones, one of which is linear and the other non-linear.
Selgus, et horisontaal-ja vertikaalkandevõime vahelisel seosel esineb kaks eraldi tsooni, millest üks on lineaarne ja teine mittelineaarne.
In addition to that, the experiments assessed dynamic bearing capacity and static bearing capacity.
Lisaks uuriti katsete käigus dünaamilist kandevõimet ja staatilist kandevõimet.
The analysis of the experiment results showed that horizontal bearing capacity increases, when 50-60% of the vertical static capacity is applied to a single wedge pile.
Katsetulemuste analüüsidest selgus, et horisontaalkandevõime suureneb kui rakendada vertikaalkoormust 50-60% staatilisest kandevõimest antud katsevaiale.
In order to increase the reliability of the results, all types of experiments were carried out three times, counting up to 24 experiments in total.
Kõikide katseliikidega sooritati kolm katset, et katsetulemused oleksid usaldusväärsemad, kokku tehti seega 24 katset.
A heavier vertical load means that the horizontal movement is obstructed by a larger amount of soil than compared to a lighter vertical load.
Suurema vertikaalkoormuse juures hakkab horisontaalset liikumist takistama suurem pinnasemaht kui väiksema koormuse juures.
The effects of vertical and horizontal loads on the wedge pile model is different than originally expected.
Kiilvaimudel käitub vertikaal- ja horisontaalkoormuse koosmõjul hoopis erinevalt kui esialgu arvati.
A very important aspect about the results was the fact, that the cracks in the soil around the upper part of the wedge pile are different and depend on the amount of vertical load.
Katsetulemustest selgus väga oluline aspekt, et pinnases tekkivad praod kiilvaia ülaosas on erinevad ja sõltuvad vertikaalkoormusest.
The bearing capacity graph of wedge piles is a 3rd degree polynomial, meaning the graph is curved.
Kiilvaiade kandevõimegraafiku joone moodustab kolmanda astme polünoom, mis on kõver.
It appeared, that the increase in vertical capacity correlates with the increase of horizontal bearing capacity.
Selgus, et vertikaalkoormuse suurendamisel suureneb ka horisontaalkandevõime.
Analysis and conclusions were based on graphs and interpretations of quantitative data.
Analüüside ja järelduste tegemiseks koostati graafikuid ning töödeldi statistilisi andmeid, tulemusi võrreldi olemasoleva kirjandusega.
Investigation of interaction of vertical and horizontal loads in testing the wedge pile model
Vertikaal- ja horisontaalkoormuse koosmõju uurimine mudelkiilvaia katsetes
A statistical model was based on all experiment results, in 5 order to create a suitable formula by testing a single type of wedge pile model in similar conditions on sandy soil.
3 Valemid on saadud katsetades ühte tüüpi mudelvaia samadel tingimustel liivpinnasel.
Thus, the aim of this thesis is to research a model wedge pile under the concurrence of vertical and horizontal loads.
Sellest probleemist tulenevalt on antud töö peamiseks eesmärgiks uurida mudelkiilvaia, millele on rakendatud vertikaal-ja horisontaalkoormuse koosmõju.
The main hypothesis of this thesis states that the bearing capacity graph of wedge piles under vertical and horizontal loads is curved.
Käesolev töö kontrollib väidet, mille kohaselt kiilvaiade kandevõime graafik vertikaal-ja horisontaalkoormuse koosmõjul on kõver.
These experiments included researching the effects of vertical and horizontal loads to wedge piles placed in soil.
Käesolevas töös uuriti labori pinnasekastis vertikaal- ja horisontaalkoormuse koosmõju kiilvaimudelile.
Though the prices were higher in July, higher yield compensated the fallen prices in the middle of August.
Kuigi müügihinnad olid kõrgemad juulis, siis saagi suurenemine kompenseeris hinna languse augusti keskel.
Economic recession and the increase in the prices of fuel, pesticides and fertilizers during the last years has brought along a necessity to be as economical as possible.
Viimaste aastate majanduslangus ning kütuse, taimekaitsevahendite ja väetisehindade tõus on tinginud olukorra, kus tuleb võimalikult ökonoomselt majandada.
The size of the trial plot was 60 m 2 in 2011 when the trial was conducted and there were 24 plots used for the trial – in four repetitions, organic catch crop, organic catch crop plus manure, N0P0K0 (N0), N50P25K95 (N50), N100P25K95 (N100), N150P25K95 (N150), which makes the total area used for the trial 60 x 24 m 2 or 1440 m 2 .
Katselappide suurus oli 2011. katseaastal 60 m2 ning katselappe oli kokku 24 – neljas korduses, mahe VK (vahekultuur), maheVK+S (vahekultuur+sõnnik),N0P0K0(N0),N50P25K95(N50),N100P25K95(N100),N150P25K95(N 150), seega oli katsete kogupindalaks 60x24 m2 ehk 1440 m2.
For this reason more and more farmers have started to apply organic farming methods as they do not involve costs of chemical pesticides nor mineral fertilizers that produce the main costs in conventional farming.
Seetõttu on üha enam tootjaid hakanud minema üle mahetootmisele, sest mahetootmises puuduvad kulutused keemilisele taimekaitsele ja mineraalväetistele, mis on põhiliseks kuluallikaks tavatootmises.
It can be concluded from the results of the trial that the maximum profit does not only depend on the size of the yield but also on the buying-in price of the selling day; it is not profitable to sell the potato before the 97th day; the yield increases enough to compensate the fallen selling prices; the cost prices of the organically grown potatoes are usually higher than of the ones produced with the mineral fertilizer because the total yield of organically grown potatoes is lower than the one of conventionally grown potatoes; the cost prices are kept high because of the high prices of fertilizers, fuel and peticides.
Uurimistöö katse tulemustest võib järeldada, et maksimaalne tulu ei sõltu ainult saagi suurusest, vaid ka müügipäeval kehtivast müügihinnast; kartulit ei ole kasumlik müüa enne 97. kasvupäeva; piisav saagi juurdekasv kompenseerib müügihindade languse; mahevariantide omahinnad on enamasti kõrgemad kui mineraalväetistega väetatud variantidel, sest mahekartuli kogusaak on madalam kui tavavariantidel; omahinnad hoiab kõrgel väetiste, kütuse ning taimekaitsevahendite kõrged hinnad.
The trial was conducted with four repetitions and the plots where different farming methods were used were set up systematically.
Katse rajati neljas korduses ning variandid paiknesid süstematiseeritult.
The trial was conducted in 2011 on the experimental field Eerika at the Rõhu trial centre of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences.
Katsed korraldati Eesti Maaülikooli põllumajandus– ja keskkonnainstituudi, Rõhu katsejaama Eerika katsepõllul 2011. aastal.
For the trial the late season potato variety Reet was used.
Katsetes kasutati hilist kartulisorti ’Reet’.
In the case of the potato grown with organic farming methods where only organic fertilizer was used, it was the 97th day when it was the most profitable to harvest the yield, however the subsidies constituted 22 % of the profit.
Mahevariandil, kus kasutati orgaanilist väetist, oli samuti kõige kasumlikum koristada saak 97. kasvupäeval, kuid siin oli toetuste osakaal 22%.
The goal of the thesis was to find out the impact of different fertilizing and agrotechnical methods of organic and conventional farming on the yield of the potato variety Reet; the optimum time for marketing the potato yield grown by studied farming methods and the costbenefit ratio of the studied farming methods.
Uurimistöö eesmärgiks oli selgitada milline on mahe – ja tavatootmise väetamisviiside ja agrotehniliste võtete mõju kartulisordi ’Reet’ saagile; milline oleks kõige optimaalsem aeg kartulisaagi uuritud variantide turustamiseks ning milliseks kujuneb tehtud kulude ja saadud tulude juures uuritud variantide rentaablus.
The thesis studied the cost-benefit ratio of yields from different farming methods and the conclusion is that, according to the results of 2011, the most beneficial is to market the medium late potato variety Reet in the beginning of the second half of August when the price is favorable and the commercial yield reaches 27 t/ha - 37 t/ha.
Uurimistöös uuriti tehtud kulude ja saadud tulude juures erinevate variantide rentaablust ning leiti,et kõige otstarbekam on keskvalmivat kartulisorti ’Reet’ turustada 2011. aasta andmete põhjal augusti II poole alguses, kui hind oli soodne ja kaubanduslik saak 27 t/ha-37 t/ha piires.
The most profitable was to market the potato that was cultivated with the amount of fertilizer N150 on the 97th day.
Majanduslikult kõige tasuvam oli turustada kartulit 97. kasvupäeval väetise kogusega N150 kus 10% kasumist moodustas toetus.
According to the profitability ratios and the results of the 2011 trial it is more profitable to market the medium late potato variety Reet in the beginning of the second half of August when the cost-benefit ratio is the most favorable.
Rentaabluse näitajate põhjal on keskvalmivat kartulisorti ’Reet’ majanduslikult kasulik turustada 2011. aasta katseandmete põhjal augusti II poole alguses, kui tulude ja kulude suhe on kõige soodsam.
The current thesis focuses on the potato.
Käesolevas uurimustöös võeti lähema vaatluse alla külvikorralüli kartul.
The numbers of the clean teats were increased 70.1%.
Puhaste nisade osakaal suurenes 70,1% võrra.
The technical successfulness of the teat cleaning was also evaluated.
Lisaks hinnati nisade puhastamise tehnilist õnnestumist.
The teat cleaning was evaluated before and after the teat cleaning process.
Hinnati nisade puhtus enne ja pärast puhastustsükli toimumist.
In the end of the research period the milk sample was taken from the bulk milk for microbiological tests.
Vaatlusperioodi lõpus võeti farmi jahutipiimast piimaproov mikrobioloogiliseks uurimiseks.
Cleanliness of 540 teats from 158 cows were evaluated during the research.
Kokku hinnati vaatlusperioodi jooksul 540 nisa 158 lehmal.
93 (14.4%) teat cleaning processes was failed in case of 64 cows during the research period.
Vaatlusperioodi ajal ebaõnnestus 93 (14,4%) nisade puhastus 64 lehmal.
Success of teat cleaning in robotic milking farms
Nisade puhastamise õnnestumine robotlüpsiga farmides
19.3% (n=104) of teat were clean (score=0) before the cleaning process and after 66% (n=357).
Enne puhastustsükli algust oli puhaste (hinne 0) nisade osakaal 19,3% (n=104) ning pärast puhastustsükli kokku 66% (n=357).
There was an association between the research periods somatic cell counts and cleanliness of the teats (p<0.06) and in the farms in questions (p<0.05).
Vaatlusperioodil registreeritud lehmade somaatiliste rakkude arv oli seoses nisade puhtusega (p<0,06) ning farmiga (p<0,05).
There was also a connection between the effectiveness of the teat cleaning and the cleanliness of the teats before the teat cleaning process (p<0.01).
Nisade puhastamise tõhusus oli ka seotud nisade puhtuse tasemega enne puhastustsükli algust (p<0,01).
Staphylococcus aureus (S. aureus) was found in one farm’s bulk milk.
Jahutipiima bakterioloogilises analüüsis leiti 1 farm milles esines Staphylococcus aureus (S. aureus).
Information about the cow, milking and cleanliness of the teats were registered in the farms for the statistical analysis.
Farmides registreeriti lehma andmed, lüpsiandmed ning koos nisade puhtuse andmetega viidi läbi statistiline analüüs.
The intension of this field study was to find out how effective the teat cleaning was in robot milking farms and also to find out what caused the teat cleaning process failure and what was the connection between the risk factors caused by the cows and cleanliness of the teats.
Uurimisalustes karjades selgitati välja nisade puhastamise ebaõnnestumise põhjused ning otsiti seoseid lehmapoolsete riskitegurite ja nisade puhtuse vahel.
There was a connection between the effectiveness of the teat cleaning and the cows breed and with the farm.
Nisade puhastamise tõhusus sõltus lehma tõust kui ka farmist.
The significant reason of the teat cleaning process failure was caused by the teats anatomical shape and its place (43%; n=40).
Kõige suurim osa (43%; n=40) nisade puhastamise tehnilisest ebaõnnestumisest oli seostud nisade asetuse ning välimusega.