natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In all the populations plant height, coverage, species abundance and light conditions of the habitat were measured.
Populatsioonides mõõdeti taimede kõrgus, üldkatvus, liigirohkus ja kasvukoha valgustingimused.
The aim of this thesis is to understand which ecological factors cause the most stress to the Estonian purple globe clover’s populations on the edge of northern distribution range.
Töö eesmärgiks on välja selgitada, millised ökoloogilised tegurid piiravad alpi ristiku levikut tema leviala põhjapiiril ja tekitavad Eestis leiduvatel populatsioonidel kõige enam stressi.
Results show that the main limiting ecological factor, causing the most stress for purple globe clover, is insufficient light.
Töö tulemustest selgub, et kehvad valgustingimused on peamine ökoloogiline tegur, mis piirab alpi ristiku levikut tema põhjapiiril ning tekitab kõige enam stressi.
Functional traits – total number of leaves and flowerheads, plant height, width of the patriole, width and length of the leaf and flowerhead and specific leaf area were measured later in the laboratory.
Igast populatsioonist võeti kakskümmend alpi ristiku võsu, mis herbariseeriti ning mõõdeti morfoloogilised tunnused – lehtede koguarv, õisikute arv, võsu kõrgus, leherootsude pikkus, lehelaba ning õisikute pikkus ja laius, lehe eripind.
In this bachelor thesis the populations of rare and protected species in Estonia – purple globe clover (Trifolium alpestre L.) is studied.
Käesolevas töös uuritakse Eestis haruldase, oma areaali põhjapiiril elava liigi - alpi ristiku (Trifolium alpestre L.) populatsioone ning neid mõjutavaid ökoloogilisi tingimusi.
Studied individuals weren’t significantly affected by surrounding vegetation, but by poor light conditions (indicated by thin leaves and large specific leaf area), that probably inhibits the species´ reproduction process.
Võib väita, et valguse puudumine pärsib ka taimede paljunemist, kuna kehvades tingimustes suunab taim oma energia pigem valgusele eksponeerimisele kui sugulisele paljunemisele.
Agriculture is a sector, that needs big and constant investments.
Põllumajandus on suuri ja pidevaid investeeringuid vajav sektor.
Investments can be financed by equity capital or foreign capital.
Investeeringuid saab investeerida oma- või võõrkapitalist.
Data was used from FADN Estonian and European database to calculate financial ratios.
Töös kasutati FADN Eesti ja Euroopa andmebaasist andmeid finantssuhtarvude arvutamiseks.
Estonian financial ratios were compared to proximate countries`, such as Latvia, Lithuania and Finland, results.
Eesti finantssuhtarve võrreldi lähiriikide, Läti, Leedu, Soomega.
In agriculture, also in milk production loan`s and leases` balance has grown significantly in the last decade.
Põllumajanduses, sealhulgas piimatootmises on laenude ja liisingute jääk oluliselt suurenenud viimasel aastakümnel.
Research results state that, when milk purchase price is reduced, output does not cover costs that were done for milk production and milk producers cannot cover interest costs from profit.
Uurimistööst selgus, et piima kokkuostuhinna langemisel, ei kata kogutoodang toodanguks tehtud kulusid ja piimatootjad ei suuda kasumist katta intressikulusid.
During a crisis milk producers suffer from low milk prices.
Kriiside ajal kannatab piimatootja tulu madala piima kokkuostuhinna tõttu.
In the future, research could be done about indicators, which affect productivity.
Tulevikus võiks uurida, millised näitajad mõjutavad piimatootjate tootlikkust.
Estonian milk producer`s financial ratios, that were compared to proximate countries, were grouped by standard output in a period of 2013–2017.
Eesti piimatootjate finantsnäitajad võrdluses lähiriikidega grupeeriti standardkogutoodangu suuruse järgi aastatel 2013– 2017.
Furthermore, it would be interesting to research loan servicing capacity from the bankers` point of view.
Veel oleks huvitav panga vaatevinklist uurida, kuidas ettevõtte laenude teenindamise võimekust analüüsitakse.
Furthermore, a stress test was done, in which output and costs` relationship of 2017 was analyzed, when milk purchase price changed, interest rate grew and both events happened at the same time.
Sellele lisaks tehti stressitest, milles vaadeldi piima kokkuostuhinna muutumise ja intressimäära suurenemise ja mõlema näitaja koosmõju 2017 aasta kogutoodangu ja kulude suhtele.
Estonian milk producer`s data was grouped by cow units in a period of 2004–2017.
Eesti piimatootjate finantssuhtarvude arvutamisel grupeeriti piimatootjad lehmade loomühikute järgi perioodil 2004–2017.
Stress test allows to evaluate milk producers` creditworthiness.
Stressitestiga oli võimalik hinnata piimatootjate maksevõimet.
Therefore, it is important to analyze Dairy farms loan servicing capacity.
Sellest tulenevalt on töö eesmärgiks hinnata piimatootmisettevõtete laenude teenindamise võimekust.
Dairy farms` loan load and loan servicing capacity evaluation
Piimatootmisettevõtete laenukoormuse ja laenude teenindamise võimekuse hindamine
Energy Supply Analysis for the Estonian University of Life Sciences Sporting Facilities
Eesti Maaülikooli spordihoone energiakasutuse uuring
This masters’s thesis is about energy consumption and proposed solutions to economize the usage of energy in the sporting facility of Estonian University of Life Sciences.
Antud magistritöö eesmärk on uurida Eesti Maaülikooli spordihoone energiatarbimist ja analüüsida.
Heat loss and radiation calculations were made while taking in consideration the buildings individuality, it’s heat and ventilation systems.
Tulemuste saavutamiseks on arvutatud hoone soojuskoormus, mõõdetud ventilatsioonisüsteemide tarbimisvõimsust ning arvestatud ehituslike omapärasustega.
This could be done if the power coefficent of electrical drives of the ventilation system would be increased.
Peale selle on välja toodud ventilatsioonisüsteemi elektritarbimise mõõtmise tulemused.
The purpose of this paper was to create an overview and analysis of the building in order to minimize the costs on energy.
Selle tulemusel on võimalik anda ülevaade ehitise energiaefektiivsuse kohta ja pakkuda välja soovitusi ja lahendusi energia kulude vähendamiseks tulevikuks.
Calculations and measurements were made about ventilation systems electrical consumption and according to them it is possible to give some recommendations to make the building more energy efficient.
Viimases ehk viiendas jaotise on pakutud välja potentsiaalseid lahendusi, mille abil oleks võimalik vähendada energiakulusid, hoone energiatõhusamaks muutmiseks.
For example installing PV-panels or solar collectors on the roof would effectively decrease the costs for heating and ventilation of the building.
See jaotis annab ülevaate ehitises olevale ventilatsioonisüsteemile, õhkkardinatele, põrandaküttele ning ülejäänud kütte- ja elektrisüsteemi kasutusele.
Modern trends in rural development are trying to find solutions to the situation where the rural population is decreasing and the existing infrastructure requires large investments.
Kaasaegsed maaeluarengu suundumused püüavad leida lahendusi olukorrale, kus maarahvastik väheneb ja olemasolev infrastruktuur vajab suuri investeeringuid.
The number of workers with professional education was increased as well.
Kasvas erialase väljaõppega tööliste arv.
The number of children and young people increased at countryside in comparison to the past years.
Maal suurenes laste ja noorte arv võrreldes varasema ajaga.
Complexity of rural centers increased the employment opportunities of women drastically.
Keskuste kompleksne väljaehitamine suurendas naiste töövõimalusi.
The regular construction of apartment houses in the agricultural farms has caused a situation when the rate of down settlement (settlement for more than five years) among the migrants was the low.
Kortermajade süsteemne ehitamine majandites põhjustas olukorra, kus paigastumise (kohale jäämine enam kui viieks aastaks) osa rändajate hulgas oli madal.
Increase of rural housing stock and improvement of service sector was one of the reasons for migration from cities to rural areas the 1980th years.
Elamufondi suurenemine ja teenindussektori arendamine oli üheks maa-linn rändepöörde põhjuseks 1980. aastatel.
The size and compactness of settlements was assessed through availability of services and preservation of rural dimension.
Asulate kavandatavat suurust ja kompaktsust hinnati teenuste kättesaadavuse ning maalise mõõtme säilimise kaudu.
This fact gives hope that the existing apartment buildings shall be renovated and they will not become to uninhabited "spooky castle".
See annab lootust, et olemasolevaid paljukorterilisi maju kavatsetakse kaasajastada ja need ei muutu asustamata tondilossideks.
The period observed in the Masters´ theses was very successful for rural areas in both economic and social terms.
Uuritav periood oli maapiirkondadele edukas nii majanduslikus kui sotsiaalses mõistes.
The Masters´ Theses provide an overview of the dynamics of rural settlements, the structure and the factors affecting it.
Magistritöös antakse ülevaade maa-asulate dünaamikast, struktuurist ja seda mõjutavatest teguritest.
Present study was aimed at identifying at the period of intensive housing construction of the Soviet era, the impact of apartment buildings in the years 1966-1990 for development of rural settlements, particularly in local centers and for demographic and socio-economic development of rural centers.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada nõukogude ajal, intensiivse elamuehituse perioodil, aastatel 1966-1990 ehitatud paljukorteriliste elamute mõju maa-asulate, eriti kohalike keskuste demograafilisele ja sotsiaal-majanduslikule kujunemisele.
The importance of population of this type of rural settlements increased significantly in comparison with other rural settlements.
Seda tüüpi asulates elava rahvastiku osatähtsus suurenes mitmekordselt võrreldes teiste maaliste asulatega.
Population dynamics of apartment buildings residents – migration and down settlement - describes development of demographic and socio-economic characteristics.
Paljukorteriliste elamute elanike dünaamika – rände ja paigastumise – kaudu kirjeldati majanduse demograafilise ja sotsiaalmajandusliku iseloomu kujunemist.
The research work was conducted in Torma Parish of Jõgeva County in former Sadala, Torma and Tõikvere villages, the former centers of agricultural farms, the subject of study of rural population in 1966-1990.
Uurimispiirkonnaks olid Jõgevamaal Torma vallas asuvad endised majandikeskused Sadala, Torma ja Tõikvere, täpsemaks uurimisobjektiks oli Torma aleviku rahvastik aastatel 1966-1990.
More prospects had these settlements, were agricultural farms and industrial enterprises – multi-functional settlements – were both active.
Perspektiivsemad olid need asulad, kus põllumajanduse kõrval tegutses mõni tööstusettevõte – polüfunktsionaalsed asulad.
As a consequence the need for rural multifunctional settlements appeared.
See tingis funktsionaalsete maa-asulate loomise vajaduse.
Increased production rates created a situation where agricultural sector had constant deficit of labor force.
Tootmismahtude ja -normide riiklik suurendamine tekitas olukorra, kus põllumajandustootmine toimus pidevas tööjõudefitsiidis.
Countrywide policy decisions in agriculture and rural development were initiated to increase prices for food products to improve living standard of rural population.
Poliitilised otsused põllumajanduse ja maaelu arengu osas tõid üleliidulised programmid toiduainete tootmise tõstmiseks ja maaelanike olme ning elutingimuste parandamiseks.
The role of apartment buildings in rural regions and a social composition of these regions: on the example of Torma agricultural farm
Paljukorteriliste hoonete roll maa-asustuses ja selle rahvastiku sotsiaalne koosseis: Torma valla majandikeskuste näitel
This study analyzes demographic trends of rural centers and its impact on construction activities in rural regions.
Töös analüüsiti majandikeskuste rahvastiku suundumusi ja selle mõju maaehitusele.
High mechanization rate and new agricultural technologies have led to the lower demand of workforces.
Põllumajanduse mehhaniseeritus ja tehnoloogiate areng on viinud vajamineva tööjõu miinimumini.
However rural settlements built in Soviet-era characterize the appearance of rural settlements to date.
Nõukogude aegsed hooned ja agrolinnakud kujundavad maa-asulate ilmet tänaseni.
In the centers of collective and state agricultural farms the urban centers of the conventional type of apartment houses were supposed to alleviate the housing and labor shortages in rural areas.
Kolhoosi ja sovhoosikeskustesse ehitati linnalist tüüpi paljukorterilisi maju, mis pidid leevendama eluaseme ja tööjõupuudust maapiirkonnas.
Establishment of managmental centers of agricultural farms in the Estonian SSR and characterization of the design principles of the Soviet period has been disserted.
Käsitletakse majandikeskuste kujunemist ENSV-s ja kirjeldatakse paljukorteriliste hoonete planeerimise põhimõtteid nõukogude perioodil.
The rate of out–migration in the dynamics of migration of central rural settlements was remarkable.
Märkimisväärne oli keskasulate rahvastiku dünaamikas välisrände osa.
In accordance with the results of the current Master´s theses apartment houses built in the centers of agricultural farms had great impact and influence on the demographic development of these centers.
Magistritöö uuringu tulemuste kohaselt mõjutasid majandikeskustesse ehitatud paljukorterilised elamud olulisel määral kohalike keskuste demograafilist kujunemist.
The rural settlements were established in the regions favorable from the aspect of economic geography and landscape preferably in fertile areas nearby the main transportation routes.
Paljukorteriliste hoonete roll maa-asustuses ja selle rahvastiku sotsiaalne koosseis: Torma valla majandikeskuste näitel Maa-asulad koondusid maastikuliselt ja majandusgeograafiliselt soodsatesse kohtadesse, eelistatult viljakate alade ning peamiste liikumissuundade lähedusse.
Age-specific and educational structure of rural regions has been significantly changed by increased number of young specialists.
Noorte spetsialistide tulekuga maapiirkonda muutus rahvastiku vanuseline ja hariduslik koosseis.
Families were actively seeking for better opportunities by migration from one region to another.
Parema otsimise eesmärgil liiguti paigast paika perekonniti.
Industrial production was allocated in separate areas.
Tootmine, remonditöökojad paigutati eraldi tootmistsooni.
Advancements in mechanization of agriculture affected the way of life of rural population.
Põllumajanduse mehhaniseerimise kasvuga seoses muutus maaelanike elulaad.
In a new type of settlements industrial buildings were separated from residential houses.
Uut tüüpi asulates eraldati elamud tootmisest, mis koondusid eraldi elutsooni.
To alleviate the lack of workforce additional investments for design and planning of rural residential areas were directed.
Seda hakati leevendama maapiirkondade projekteerimise ja planeerimise kaudu ning investeeringute suunamisega maaliste keskuste väljaehitamiseks.
Development and planning activities of rural settlements were aimed at coexistence with its hinterland village.
Maa-asustuse arendamisel ja planeerimisel peeti silmas kogu asulastiku arengut – asula ja tema tagamaa kooseksisteerimist.
The demand for workers in the social and service sectors has been increased.
Kasvas nõudlus haridus, meditsiini, kaubandus ja iluvaldkonna töötajate osas.
Public buildings and the urban services facilities were set up in most active transportation routes.
Enam kasutatavate liikumisteede keskmesse paigutati asula ühiskondlikud hooned ja teenindussfäär.
To some extent, changes occurred in the population because of migration from hinterland to the central settlements.
Tugeva ja elanikerohke tagamaaga asulad olid elujõulisemad, mõningal määral toimusid muudatused rahvastiku tagamaalt keskasulasse suundumise tõttu.
Higher mobility in the city-village-city direction has been influenced by the decrease of housing shortage and lack of labor opportunities.
Eluaseme defitsiidi vähenemine ja töökohtade olemasolu põhjustas suurema liikuvuse maa-linn ja maa-maa suunal.
Nevertheless the other types of apartments had significant contribution to population growth and migration as well.
Täiendavalt tuleb aga märkida, et rahvastiku kujunemisel oli suur osa ka teistel elamutüüpidel, mitmesugustel enne II Maailmasõda ehitatud „riigistatud", nii kolhoosidele kui muudele ametiasutustele kuuluval elamispinnal.
Nature tourism opportunities for disabled people
Loodusturismi võimalustest erivajadustega inimestele
This provides an opportunity for everyone to feel comfortable and secure, and encrease the number of visitors of recreation areas and nature centers by the people with special needs and the ordinary citizens as well.
See annab võimaluse kõigil end mugavalt ja kindlalt tunda ning suurendada puhkealade ja looduskeskuste külastatavust nii erivajadustega kui ka tavakodanike poolt.
Thereby, there are not plenty of of places that the person with special needs could visit without an accompanying person at present.
Seega hetkel ei ole veel palju kohti, mida oleks erivajadusega inimesel võimalik külastada ilma saatjata.
People with special needs do not have a lot of special solutions as it is supposed that they would visit nature centers and recreational sites with a guide.
Erivajadusetaga inimestele pole mõeldud palju erilahendusi, kuna eeldatakse, et nemad külastavad looduskeskusi ja puhkekohti koos saatjaga.
The present bachelor's degree work is mainly based on the opinion of different experts.
Bakalaureuse töö on peamiselt üles ehitatud ekspertide arvamustele ning varem tehtud uurimuste tulemustele.
The paper presents several examples of what is done for the benefit of people with special needs elsewhere in the world .
Töös on toodud ka näiteid mujalt maailmast, mida saab erivajadustega inimeste heaks teha.
It is possible to implement the principles of universal design by a low cost practically into every recriation area .
Praktiliselt igal puhkealal saab väheste kuludega rakendada antud põhimõtteid.
In the conclusion, the author of this paper finds that there is a lot of unapplied possibilities in the principles of universal design that could be implemented in the recreational areas .
Järeldus sellele tööle on, et puhkealadel on universaalse disaini põhimõtete rakendamiseks väga palju kasutamata võimalusi.
The author of the paper compares the results of the studies made in this field before and comes to the conclusions that offer certain solutions.
Analüüsi kokkuvõttena on tehtud autoripoolsed järeldused ning probleemide lahendusvõimalused.
The aim of this paper is to identify what is currently offered in facilities for disabled people stay in the field.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada millised võimalusi ja vahendeid tuleb luua, et erivajadustega inimesed saaksid iseseisvalt loodusobjekte külastada.
Application of the principles of universal design allows you to create a flexible society and improve access of services.
Universaalne disain on toodete ja keskkonna planeerimise ja kujundamise strateegia, et tagada kaasav ühiskond ning võrdsed võimalused ja osalemine kõigi jaoks (Mace, Hardie, Place 1991).
To do this, eight semi-structured interviews were carried out with different association specialists.
Eesmärgi täitmiseks viidi läbi kaheksa pool-struktureeritud intervjuud erinevate metsaühistute spetsialistidega.
However, more than one third of the respondents questioned the optimality of the support system.
Tugisüsteemi optimaalsuses kahtleb üle kolmandiku vastanutest.
From the analysis, it became clear that the majority of the interviewees considered the Estonian private forestry sector quite potential as a complex system of forest owners and their needs.
Analüüsist selgus, et enamuse arvates on Eesti erametsasektor üsna perspektiivikas metsaomanikke ja nende vajadusi koondav kogum.
Forest owners association representatives views on the private forestry support system
Metsaühistute spetsialistide vaade erametsanduse tugisüsteemile
All interviews were recorded with the permit of the association specialists and then transcribed in MS Word.
Kõik intervjuud lindistati metsaühistu spetsialistide nõusolekul ning iga intervjuu kohta tehti eraldi transkriptsioonid MS Word programmis.
The aim of the bachelor thesis is to investigate the views of forest owner association specialists on the functioning of the support system for private forestry and its development needs.
Bakalaureusetöö eesmärk on selgitada metsaühistute spetsialistide vaateid erametsanduse tugisüsteemi toimimise ning selle arenguvajaduse kohta.
The questions touched to broad areas.
Intervjuus olevad küsimused jagunesid peamiselt kaheks valdkonnaks.
Within the support system, the active joining of forest owners with associations is considered positive, including the good management by the associations and the provision of advisory services.
Tugisüsteemis positiivne on metsaomanike aktiivsus astuda metsaühistutesse, sealhulgas metsaühistute enda hea majandamise ning nõustamisteenuse osutamine.
Highlighted problems include the eradication of small forest owner associations and forest owners and the failure in supporting them.
Probleemideks tuuakse välja väikeste metsaühistute ja metsaomanike suretamine ning mitte toetamine.
The interviewees believe in the development of forest owner associations, they wish to expand the forest area and the number of members.
Metsaühistu arengusse usuvad kõik, soovides laiendada hallatavat metsamaa pindala ning liikmete arvu.
In the second part, also questions related to the support system were asked.
Esimeses pooles olid küsimused seotud metsaühistu toimimisega ning teises pooles erametsanduse tugisüsteemiga.
Our studies allow concluding that eutrophication and climate change have affected the food supplies and therefore the diet and growth of juvenile pikeperch, hence, also linkages between trophic levels.
Meie uuringud lubavad järeldada, et eutrofeerumine ja kliima muutused on põhjustanud muutusi toiduressurssides ja seeläbi mõjutanud noorkohade toitumist ja kasvu, seega on võimalikud muutused ka troofiliste tasemete suhetes.
This investigation provided new data on the factors affecting the success of pikeperch population in large shallow lakes: 1.
Käesolev uuring andis uut informatsiooni seostest erinevate mõjufaktorite ja kohapopulatsiooniga suurtes madalates järvedes: 1.
0+ pikeperch diet and growth varied in lakes Peipsi and Võrtsjärv - lakes with different trophic status and food resources.
0+ koha toitumine ja kasv erines Peipsis ja Võrtsjärves – järvedes millel erinev troofsus ja toiduressursid.
The diet of juvenile pikeperch Sander lucioperca in lakes Peipsi and Võrtsjärv: relations between long-term changes in the fish communities and food resources in large shallow lakes
Koha Sander lucioperca noorkalade toitumine Peipsi ja Võrtsjärves: seosed kalastiku koosseisu ja toiduvarude pikaajaliste muutustega madalates suurjärvedes
Summer heat wave can affect 0+ pikeperch and thus the whole pikeperch population.
Suvised kuumalained võivad mõjutada 0+ kohasid ning seega ka kogu koha populatsiooni.
Despite the postponed diet shift, juvenile pikeperch are able to survive winters in changed environmental conditions (milder winters).
Vaatamata edasilükkunud toitumisnihkele suudab 0+ koha muutunud tingimustes (pehmemad talved) talve üle elada.
In the course of eutrophication of L. Võrtsjärv the diet of 0+ pikeperch has changed.
Võrtsjärve eutrofeerumis käigus on oluliselt muutunud ka 0+ koha toitumine.
The top-down regulation of zooplankton by pikeperch may be increased and the top-down regulation of fish by pikeperch may be decreased.
Ülalt alla zooplanktoni regulatsioon võib olla antud tingimustes suurenenud, kuid ülalt alla regulatsioon kaladele hoopiski nõrgenenud.
In lakes Peipsi and Võrtsjärv the nutrient concentration (P and N) have risen (Kangur & Möls, 2008; Nõges et al., 2010) and the water temperature increased (Ahas & Aasa, 2006; Nõges et al., 2010).
Peipsi ja Võrtsjärve on vee toiteainete (fosfori ja lämmastiku) sisaldus aja jooksul suurenenud (Kangur & Möls, 2008; Nõges et al., 2010) ja temperatuur järjest tõusnud (Ahas & Aasa, 2006; Nõges et al., 2010).