natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Traffic volume is often pointed out in connection with roadworks and its planning, but since traffic volume is mainly based on traffic counts, it is a too costly method for local governments to apply on local roads.
Sageli on teetööde ja nende planeerimise alusena välja toodud liiklussagedust, mis baseerub peamiselt liiklusloendustel, kuid andmete kogumise kulukus ei võimalda seda meetodit rakendada kohalikel omavalitsustel.
Elaborating a methodology for estimating road usage load based on the population register data
Rahvastikuregistri andmete alusel teede kasutuskoormuse määramise metoodika välja töötamine
The land is a limited resource, which is why its utilization has to be thoroughly planned.
Maa on piiratud ressurss, mistõttu on väga oluline, et inimkond kasutaks seda ressurssi otstarbekalt.
In the modern fast-paced life, cars have become the integral part of the society to satisfy both family related and various other everyday needs.
Tänapäevase kiire elutempo juures on sõiduautod saanud ühiskonna lahutamatuks osaks, seda nii pereelu kui ka muude eluvaldkondade vajaduste rahuldamiseks.
The main reason of choosing Iidla was that if the apartment buildings are dominating among residential constrictions (there are 112 of 5 – to 9 floor apartment buildings in the area).
Iidla asum valiti sellepärast, et seal domineerivad elamutena mitmekorruselised korterelamud (asumis 112 viie- kuni üheksakorruselist korterelamut).
The results showed that many apartment buildings in Kohtla-Jarve face the parking problem; in fact, about 78 % do not have a minim-required number of parking spaces in its surroundings, what causes a voluntary parking in the arbitrary unpermitted locations.
Töö tulemusena tuvastati, et Kohtla-Järve linnas on parkimise probleem väga paljudel kortermajade kinnistutel ehk ca 78 %-l ei ole oma kinnistu piires tagatud minimaalselt vajalikku parkimiskohtade arvu, mistõttu toimub autode parkimine omavoliliselt suvalistesse kohtadesse, kus see ei ole lubatud.
Therefore, in-depth assessment of both traffic as well as parking organization is vital.
Seega vajab linnades põhjalikku ülevaatamist nii liiklus- kui ka parkimiskorraldus.
Than the parking behaviour could be significantly affected by the number of residents.
Seega võib elanike arv mõjutada parkimiskäitumist.
The results of the report proposed possible solutions to optimize parking management, in particular targeted the actual parking needs of the apartment buildings, as well as provided recommendations for the standards and technical descriptions.
Töö tulemusena pakuti välja võimalikud meetmed parkimiskorralduse parendamiseks, millede korral lähtuti eelkõige kortermajade reaalsetest parkimisvajadustest, kuid ka standarditest ja erialases kirjanduses antud soovitustest.
In addition to that, 55 % of the studied building are not able to organize parking in its surroundings; therefore, some shared solution would be beneficial for the several buildings at once.
Lisaks selgus, et 55 %-l objektidest ei saa parkimist oma kinnistu piires lahendada ning otstarbekam on leida kompleksne lahendus mitme kortermaja jaoks korraga.
In addition, the report has practical recommendations and suggestions towards more efficient Kohtla-Jarve town administration.
Samuti on töö praktilise suunitlusega ja mõeldud Kohtla-Järve linnavalitsuse töö tõhusamaks muutmiseks.
The capacity of this resource is especially restricted in the highly populated areas, because available grounds were privatized or restituted in the way that do not account for the population growth and its associated increase in the traffic load, as well as demand for the parking spaces.
Ressurssi kasutamine on raskendatud just tiheasustusega aladel, kuna olemasolevad krundid on erastatud või tagastatud sellistes piirides, mille tulemusena pole kohati arvestatud linnaelanike arvu suurenemisega ning sellest juurdekasvust tingitud liikluskorralduse tihedamaks muutumise ja parkimisvajaduse tõusuga.
For example, the parking problem could be resolved by municipal land, by the neighbouring property or by the free state land, shared parking permit could be implemented, the usage of parking spaces could be shared as well as street parking could be allowed.
Näiteks parkimise lahendamine munitsipaalmaa, naaberkinnistute või kõrval oleva reformimata riigimaa maa-alade kasutusele võtmisega, jagatud parkimise võimaldamine, parkimiskohtade ühiskasutus või tänavamaal parkimise lubamine.
To detect the magnitude of this problem, relevant assessment criteria were developed, and to obtain better understanding of the problem areas the illustrative diagram was constructed.
Parkimisega seotud probleemide ulatuse hindamiseks töötati välja vastavad hindamiskriteeriumid ja probleemsetest kohtadest parema ülevaate saamiseks koostati illustreeriv skemaatiline kaart.
The findings of the present observation propose the town administration with the subsequent solutions for the parking problem.
Töö tulemusena tehakse linnavalitsusele ettepanekuid edasisteks tegevusteks parkimisprobleemide lahendamisel.
The purpose of the Master’s Thesis is to analyse the severity of the parking organization problem of the urban lands on the example of Kohtla-Jarve, Ahtme district, Iidla area.
Magistritöö eesmärgiks on hinnata parkimiskorralduse probleemi ulatust korruselamute maaaladel Kohtla-Järve linna, Ahtme linnaosa, Iidla asumi näitel.
Car parking management problems by the apartment buildings in Kohtla-Jarve on the example of Iidla area in Ahtme district
Parkimiskorralduse probleemid Kohtla-Järve kortermajade juures, Ahtme linnaosa, Iidla asumi näitel
Based on the aforementioned purpose, apartment buildings parking space assessment took place in order to identify its present organization and the extent of the parking organization problem.
Töö eesmärgi saavutamiseks viidi korterelamute juures läbi parkimiskohtade paikvaatlused, mille tulemusena selgitati välja nende olukord ja parkimisega seotud probleemide ulatus.
The outcomes of the present Master’s Thesis could be helpful in order to improve parking conditions of the Kohtla-Jarve residents.
Käesolev magistritöö on mõeldud eelkõige Kohtla-Järve linnaelanike parema parkimise korraldamiseks korruselamute vahel.
The largest differences occur especially on the hillsides.
Suurimad erinevused tulevad esile eelkõige mäenõlvadel.
The measurements in Saaremaa were carried out on two occasions – in the autumn and spring.
Mõõtmised Saaremaal viidi läbi kahel korral – sügisel ja kevadel.
Kuressaare landfill measurement and 3D model analysis
Kuressaare prügila mõõdistamine ja 3D mudeli analüüs
This paper also shows that the mountain does not rise or sink evenly on the territory.
Töös tuleb ka välja, et mägi ei kerki ega vaju terve territooriumi lõikes ühtlaselt.
There were 2229 points measured on the mountain in total, from which 1379 points were measured on the first time of measurements in autumn and 850 points on repeated measurements during the spring.
Kokku mõõdeti mäel 2229 punkti, millest 1379 mõõdeti esimesel mõõtmiskorral sügisel ning 850 punkti kordusmõõtmiste käigus kevadel.
Data was collected by using the instruments, such as electrontachymeter S6 and two Trimble R4-II GPS receivers, which were used to measure in two different GNSS fixed stations network.
Andmete kogumiseks kasutati instrumente, nagu elektrontahhümeeter S6 ja kahte Trimble R4-II GPS vastuvõtjat, millega mõõdeti kahes erinevas GNSS püsijaamade võrgus.
The data used in the work was collected by the compilators during the surveys.
Töös kasutatud andmed on töö koostajate enda poolt mõõdistuste käigus kogutud.
The maximum difference in heigts was measured at 0,031 m. In the analysis of the work results there is outlined that between the two measurements the highest subsidence was 1,2 m and the highest rise was 0,6 m. The work indicated that even the recently built mountain can rise or sink during half a year and in order to investigate that there is a need for continuous control measurements.
Maksimaalseks kõrguste erinevuseks sai mõõdetud 0,031 m. Töö tulemuste analüüsis on välja toodud mäe kõrguste erinevused kahe mõõtmiskorra vahel, kus kõige suurem vajumine on 1,2 m ning kerkimine 0,6 m. Töö näitas, et isegi poole aasta jooksul võib värskelt rajatud mägi kas kerkida või vajuda ning selle uurimiseks on vajalik teha pidevalt kontrollmõõtmisi.
Also, the difference between the coordinates and elevations measured in the two different GNSS fixed station networks is almost nonexistent.
Samuti on kahes erinevas GNSS püsijaamade võrgus mõõdetud koordinaatide ja kõrguste erinevused peaaegu olematud.
There is also comparison between the tachymeter and the GPS device, where it appears that the difference between the two methods of measurements are minimal.
Töös on võrreldud ka tahhümeetri ning GPS seadmete omavahelist täpsust, millest tuleb välja, et erinevused kahe mõõtmismeetodi vahel on minimaalsed.
The purpose of this job was to measure the given territory, which in this case was an old landfill and draw 3D model of heights from the received data, which can be analysed.
Töö eesmärgiks on mõõdistada etteantud territoorium, milleks antud töö puhul on tegemist vana prügilaga ning saadud andmete põhjal koostada mäest 3D kõrgusmudelid, mida oleks võimalik analüüsida.
The reason for writing this bachelor’s thesis was an order from a larger project, which deals with closing and researching an old Kudjape landfill in Saaremaa, Kuressaare.
Käesoleva bakalaureuse töö kirjutamise põhjuseks oli suurema projekti raames tellitud töö, mis tegeleb Saaremaal, Kuressaares, Kudjape prügila sulgemisega ning selle uurimisega.
There were 3D models compiled from the results of measurements, which are compared with each other.
Mõõtmistulemuste alusel on koostatud mäest 3D mudelid nii sügise kui ka kevade kohta, mida on omavahel võrreldud.
If on 2012 the average yield per cow was 9794 kg, then the year 2016 it was 10647 kg.
Kui 2012. aastal oli ettevõtte keskmine piimatoodang lehma kohta 9794 kilogrammi, siis 2016. aastal oli see 10647 kilogrammi.
A large part of the required feed produced in the company.
Suur osa vajaminevast söödast toodetakse ettevõttes ise.
The company´s dairy production per cow is very high compared to the average of Estonia.
Ettevõtte piimatoodang lehma kohta on väga kõrge võrreldes Eesti keskmisega.
Since the milk price is very low, is also very important to given close attention to the production efficiency.
Arvestades praegust madalat piimahinda, tuleb väga suurt tähelepanu pöörata tootmise efektiivsusele.
Ltd Kõpu PM covers ~80% of energy consumption with self-produced feed.
OÜ Kõpu PM-is kaetakse ~80% söödaratsiooni energiatarbest omatoodetud söötadega.
The indicators have been compared to various statistical databases and the assesment of the production level of company is given based on this information.
Saadud näitajaid on võrreldud erinevate statistiliste andmebaasidega ja nende põhjal antud hinnang ettevõtte toodangutaseme kohta.
Economic analysis showed that in the second half of 2014 started dairy crisis significantly reduced the company´s profitability in milk production, but nevertheless managed to keep production profitable.
Majandusanalüüsi tulemusena selgus, et 2014. aasta teises pooles alanud piimanduskriis vähendas oluliselt ettevõtte piimatootmise tasuvust, aga sellegipoolest suudeti tootmine hoida kasumlikuna.
Milk production increases have caused by more advanced and skilful feeding and quality of feed.
Piimatoodangu tõusule on kaasa aidanud järjest täpsem ja oskuslikum söötmine ning kvaliteetne sööt.
Fat and protein content was lower than the avergae of Estonia.
Rasva- ja valgusisaldus oli Eesti keskmisest madalam.
Silage in 2013 had the lowes quality of the test period and then the cost of milk was the highest.
2013. aasta silo oli uuritava perioodi madalaima kvaliteediga ja siis oli ka piima omahind kõige kõrgem.
The aim of present thesis was to evaluate the productivity of Ltd Kõpu PM´s dairy livestock, achievement of the current production level, impact of feed produced in the milk production and the quality of milk and dairy crisis impact on the economic activities of the company.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli hinnata OÜ Kõpu PM-i piimakarja produktiivsust, praeguse toodangutaseme saavutamist, ettevõttes toodetud silo kvaliteedi mõju piimatoodangule ja selle kvaliteedile ning piimanduskriisi mõju ettevõtte tegevusele.
This study showed that high dependence on leased lands and low yield of grassland, which may to increase the feed costs in the future.
Analüüsi põhjal selgus, et uuritava ettevõtte peamisteks probleemideks on endiselt suur rendimaade osakaal ja suhteliselt madal rohumaade saagikus, mis võib tulevikus suurendada kulutusi söötadele.
In this study annual reports and general data of Ltd Kõpu PM is used.
Töös on kasutatud OÜ Kõpu PM majandusaasta aruandeid ja ettevõtte üldandmeid.
According to this, the topic of this thesis is analysis of the company´s milk production, which explores the impact of feed produced in the milk production and quality.
Sellest tulenevalt on valitud töö teemaks ettevõtte piimatootmise analüüs, kus uuritakse, kuidas mõjutab ettevõttes toodetud sööt piima toodangut ja selle kvaliteeti ning kuidas on piimanduskriis mõjutanud antud ettevõtte tegevust.
Analysis of milk production and impact of dairy crisis to Ltd Kõpu PM
OÜ Kõpu PM piimatootmise analüüs ja piimanduskriisi mõju ettevõtte tegevusele
So far its distribution range runs from Scandinavia to western Siberia.
Tema levikuala ulatub Skandinaaviast Siberini.
Ecology of Potamothrix hammoniensis (Michaelsen, 1901) (Oligochaeta, Tubificidae)
Hariliku pehmetupe Potamothrix hammoniensis (Michaelsen, 1901) (Oligochaeta, Tubificidae) ökoloogiast
Its importance in the profundal zone of the Lake Võrtsjärv is that, moving around in sediment and feeding on it and filtering water in its burrows, it contributes to aeration of deeper sediments and accelerates organic matter mineralization at the bottom of the water body (Kangur et al., 2003).
Tema tähtsus Võrtsjärve profundaalis seisneb selles, et põhjasettes ringi liikudes ta sööb ja segab setet ning filtreerib oma käikudes vett, mis omakorda aitab kaasa hapnikurikkama vee toomisele sügavamatesse settekihtidesse ning tänu sellele kiireneb veekogu põhjas oleva orgaanilise aine mineraliseerumine (Kangur jt., 2003).
Its most preferred habitats locate in the grey mud bottom of the profundal of eutrophic and mesotrophic lakes but it can also occur in slightly brackish water of the Baltic Sea.
Elupaikadest eelistab ta kõige rohkem eutroofsete ja mesotroofsete järvetüüpide profundaalis asuvat hallikat muda põhja, kuid võib esineda ka Läänemere nõrgalt soolases riimvees.
The chironomid larvae and oligochaetes (including Potamothrix hammoniensis) do not compete between each other over the food in the profundal of Lake Võrtsjärv since abundances of the both groups have fluctuated in parallel over many years.
Selgus, et hironomiididvastsed ja väheharjasussid (sealhulgas harilik pehmetupp) ei konkureeri Võrtsjärve profundaalis toidu pärast, sest nende mõlema rühma arvukused muutusid aastate jooksul samaaegselt.
Potamothrix hammoniensis is an important part of the Lake Võrtsjärv zoobenthos and represents there 99.8% of oligochaetes.
Harilik pehmetupp on oluline osa Võrtsjärve põhjaloomastikust ning moodustab selles 99,8 % väheharjasussidest.
A good news is that after the data of 2012 and 2013, the trophic state of Lake Võrtsjärv has slightly improved because some other oligochaete species had appeared in the profundal in perceivable numbers.
Lisaks sellele selgus, ka üks rõõmustav uudis, 2012. ja 2013. aastate andmeid vaadates, et Võrtsjärve seisund on kahe viimase aasta jooksul näidanud väikest hapnikutingimuste paranemist, kuna profundaali oli hakanud lisanduma teisi väheharjasussiliike.
Potamothrix hammoniensis has no particular enemies in the shallow Lake Võrtsjärv besides benthophagous fishes while chironomid larvae as a preferred food for fishes serve as a protecting "umbrella" against them.
Harilikul pehmetupel madalaveelises Võrtsjärves eriti palju vaenlasi pole, põhivaenlasteks on bentosetoidulised kalad, kes neid söövad ning sellegi eest kaitsevad neid osaliselt „vihmavarjuna" hironomiidivastsed kui kalade eelistatuim toit.
It is the most common oligochaete in the freshwater zoobenthos of Estonia and neighboring areas.
Ta on kõige levinuim väheharjasussiliik Eesti ja naaberalade mageveekogude põhjas.
Potamothrix hammoniensis is a species the tubificid genus Potamothrix.
Harilik pehmetupp on üks perekonna Potamothrix liik.
Potamothrix hammoniensis is numerically on the second place next to the chironomid larvae in many Estonian lakes’ profundal zoobenthos, so in Lake Võrtsjärv.
Harilik pehmetupp on paljude Eesti järvede profundaalis zoobentoses teisel kohal surusääsklaste vastsete kõrval, nii ka Võrtsjärves.
However, a few of predatory chironomid species can also feed on oligochaetes.
Kuid ka hironomiidivastsete hulgas leidub selliseid röövtoidulisi liike, kelle toiduobjektiks ta olla võib.
The analysis of competitiveness in Estonian military games market
Konkurentsisituatsioon militaarmängude turul Eestis
Data used in the thesis is from the webpages of the companies participating in the military games market and from the company McParts OÜ.
Töös kasutatud andmed pärinevad tegevusalal tegutsevate ettevõtete veebilehtedelt ning ettevõtte McParts OÜ juhatuselt.
The thesis can be used as a source of information for the companies participating in the military games market.
Uurimistööd saab kasutada militaarmängude turul tegutsevate ettevõtete nõustamiseks.
The result of the thesis suggests that the competitiveness between companies is low, it was impossible to give fair assessment about players in the military games market.
Töö tulemusena selgus, et Eesti militaarmängude turul on ettevõtete vaheline konkurents madal, uurimistöös ei olnud võimlalik selgitada militaarmängude mängijate arvu ja osakaalu erinevates Eesti piirkondades.
The objective of the thesis was to analyze competitiveness in Estonian military games market.
Uurimistöö eesmärgiks on välja selgitada konkurentsisituatsioon militaarmängude turul Eestis.
In the thesis Porters five competitive forces analysis is used to analyze Estonian military games market.
Uurimistöös on kasutatud Porteri viie konkurentsijõu mudelit.
The following general rule can be applied to Estonia; a 5% forest change induces a 1% change in annual average flow.
Seda seost võib üldistada järgmiselt: metsasuse viieprotsendine muutus muudab jõe aastakeskmist vooluhulka 1 % võrra.
According to the developed method, the total technically feasible hydropower potential in Estonia was calculated to be approximately 80 MW, which was considerably higher than that previously reported.
Selleks tuletati meetod, mille kohaselt Eesti jõgede tehniline hüdroenergeetiline potentsiaal seni hinnatust märkimisväärselt suurem, olles ligikaudu 80 MW.
The effects of land use and climate change on the hydropower potential in Estonian rivers
Maakasutuse ja kliimamuutuse mõju Eesti jõgede hüdroenergeetilisele potentsiaalile
An evident linear trend between the effects of deforestation and afforestation on yearly river flow was observed.
Ilmnes tugev lineaarne seos metsasuse ja aastakeskmise vooluhulga muutuse vahel.
Furthermore, with the projected overall increase of hydropower potential in Estonia, the construction of new stations becomes more economically feasible and profitable.
Eesti jõgede hüdroenergeetilise potentsiaali suurenemine teeb uute hüdroelektrijaamade rajamise majanduslikult otstarbekaks.
The SWAT model demonstrated satisfactory performance in describing the hydrological processes in Estonian rivers by using series of mathematical equations.
Selgus, et SWAT- mudel suudab piisava täpsusega matemaatiliselt kirjeldada Eesti jõgedes kulgevaid looduslikke protsesse.
The technical hydropower potential was assessed for the territory of Estonia (excluding the Narva River).
Doktoritöös antakse uus hinnang Eesti (v.a. Narva jõe) tehniliselt rakendatavale hüdroenergeetilisele potentsiaalile.
Water-related changes are currently receiving the most focus in the context of climate change around the world.
Veeressursidega seonduvad küsimused on viimastel kümnenditel olnud ülemaailmselt üks huvipakkuvamaid temaatikaid teadlaste seas.
The SWAT model was employed to assess the potential impact of future climate and land-use change on river flow in various Estonian river watersheds, where hydropower is or has been harvested.
Maakasutuse ja kliima muutumise mõju Eesti jõgede vooluhulkadele hinnati hüdroloogilise mudeli SWAT abil, kalibreerides ja valideerides seda Eesti suurema hüdroenergeetilise potentsiaaliga jõgedele.
Increases in the mean annual flow of 10% and 33% were predicted by the climate projections KNMI and DMI, respectively.
Kliimamuutuse mõju Eesti jõgede aastakeskmisele vooluhulgale on positiivne — olenevalt kasutatud kliimamudelist 10 kuni 33 protsenti.
Hydropower potential is expected to increase in Estonia by the end of the century, compared with the baseline period.
Hüdroenergeetiline potentsiaal on Eestis suurenemas.
The changing climate conditions have already redistributed water resources, including the hydropower potential in Estonian rivers.
Seda just seetõttu, et vee ajaline ja koguseline kättesaadavus on kliimamuutuse tõttu muutumas, mis on mõjutanud ka Eesti jõgede hüdroenergeetilist potentsiaali.
The installation of additional turbines, along with upgrading existing turbines, could increase the installed capacity.
Selle positiivse mõju ärakasutamiseks on soovitatav olemasolevaid hüdroelektrijaamu laiendada või uuendada.
However, the effects on land use and climate change on the hydropower potential in Estonia are unclear.
Nende muutuste jätkumine avaldab mõju ka hüdroenergia tootlikkusele, ent kui suuresti võib Eesti jõgede hüdroenergeetiline potentsiaal muutuda, on teadmata.
In current work, the linkage between the results of different world-wide experiments done so far is tried to be found.
Antud töös püütakse leida seoseid seni maailmas tehtud katsetulemuste vahel.
The contents of Ctot, DOC, DON changed comparing the beginning and the end of the experiment, but the difference between the versions doesn’t exist.
Cüld, DOC, DON sisaldused muutusid võrrelduna katse algust ja lõppu, kuid variantide vaheline erinevus puudub.
Lack of difference concerning CH4 emission may have been due to inefficient aeration during the experiment.
Erinevuste puudus CH4 emissioonil võis olla tingitud väheefektiivsest õhustamisest antud katses.
In the experiments done so far mainly pure (not enriched with nutrients) biochar has been used.
Seni tehtud katsetes on kasutatud peamiselt puhast, toitainetega rikastamata biosütt.
The data was processed by the statistics program R version 3.0.3 and to assess the credibility of variables the multivariate analysis of variance was conducted.
Andmeid töödeldi statistikaprogrammiga R version 3.0.3 ning variantide vahelise usutavuse hindamiseks teostati mitmefaktoriline dispersioonanalüüs.
During the experiment the temperature was measured, samples for chemical analyses were taken and the gases collected to calculate the emission of green house gases.
Katse vältel mõõdeti temperatuuri, võeti proovid keemilisteks analüüside teostamiseks ning koguti gaasid kasvuhoonegaaside emissiooni arvutamiseks.
The results of the temperature measured and analyzed during the experiment show that from four biochar variables three reached thermophilic phase.
Katse jooksul mõõdetud ja analüüsitud temperatuuri tulemused näitavad, et neljast biosöega variandist kolm jõudsid kiiremini termofiilsesse faasi.
Previous problems can be relieved by adding the biochar to the soil.
Eelnimetatud probleeme võib leevendada biosöe lisamine mulda.
There was no difference between the experimental versions concerning the CO2 and CH4 emissions.
Katsevariantide vaheline erinevus puudus CO2 ja CH4 emissioonil.
For CO2 the variance between the experimental versions was quite big and the gross emission trend showed somewhat less segregation than the control version.
CO2 puhul oli katsevariantide sisene varieeruvus suur ning pigem näitas summaarne emissiooni trend mõnevõrra väiksemat eraldumist kontrollvariandist.