natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results showed that feeding activity of large white butterfly and cabbage moth larvae is dependent on food plants.
Töö tulemustest selgus, et toidutaimed mõjutavad suur-kapsaliblika ja kapsaöölase röövikute toitumisaktiivsust ning toidutaimede valikut.
In food plant choice tests the larvae placed for 24 hours to the test different food plants pairs.
Toidutaimede valiku katses jälgiti millist taimelehte röövikud eelistasid, selleks asetati röövikud 24 tunniks erinevatele toidutaime paaridele sööma.
Cruciferous crops are favorite plants to a number of pests and among them, considered one of the most important pests, are Large White Butterfly (Pieris brassicae L.) and Cabbage Moth (Mamestra brassicae L.).
Olulisemateks kahjuriteks nendel kultuuridel on suur-kapsaliblikas (Pieris brassicae L.) ja kapsaöölane (Mamestra brassicae L.).
According to these test results, it can be said that nasturtium suppresses both larvae species feeding activity.
Antud katsetulemuste põhjal võib öelda, et suure mungalille lehed pärssisid mõlema uuritud rööviku liigi toitumisaktiivsust, samas kui kaalika, naeri- ja ka kapsalehed olid neile söömisstimulaatoriteks.
In tests Cabbage Moth and Large White butterfly larvae and four food plants (white cabbage, rutabaga, turnips and nasturtium) were used.
Katses olid suurkapsaliblika ja kapsaöölase viienda kasvujärgu röövikuid ning neli erinevat toidutaime, kolm neist ristõieliste sugukonnast: valge peakapsas, kaalikas, naeris ning üks mungalilleliste sugukonnast: suur mungalill.
Feeding activity test of cabbage moth larvae shown that feeding activity of larvae was significantly higher with rutabaga, turnips and cabbage leaves in comparison to nasturtium.
Töös püstitatud hüpotees leidis kinnitust, nii suur-kapsaliblika kui ka kapsaöölase röövikud eelistasid toituda kaalika-, naeri- ja kapsalehtedel ja püüdsid kas vältida või vähesel määral toituda suure mungalille lehtedest.
At the same time rutabaga, turnip and cabbage variant were stimulators for larvae feeding.At the beginning of experiments with different pairs of food plants the cabbage moth and large white butterfly larvae, preferred rutabaga leaves.
Toidutaimede valiku katses eelistasid mõlema liigi röövikud nii katse alguses kui ka lõpus kõige rohkem kaalikalehti.
Pulverizer fuel supply system on car engine
Pulverisaatortoitesüsteem mootorsõidukile
Estonian University of Life Sciences Institute of Technology has been developing Pulverizer fuel supply system for internal combustion engine.
Eesti Maaülikooli tehnikainstituudis on väljatöötatud patenteeritud lahendus: pulverisaatortoitesüsteem, mille eesmärk on tagada kvaliteetne küttesegu mootorile.
In this Project the author will analyze the possibilities for alternative biofuel usage in car internel combusion engine.
Töö sisaldab sisepõlemismootorite kütuste kasutamise analüüsi, annab ülevaate biokütuste kasutamise võimalikkusest sisepõlemismootoris ja tutvustab pulverisaatortoitesüsteemi.
This engine rebuild is done on old Opel Vectra A with engine code C18NZ.
Võimaldamaks edasist uurimistööd eelmainitud sõidukiga, viiakse läbi eelkatsetused sõiduauto Opel Vectra tehaseseadmetega.
In this project, the author will mount pulverizing fuel supply system for the Spark Ignition Engine with necessary components in order to get pulverizing fuel supply system running.
Projekti tulemusel on võimalik uurida sisepõlemismootori tööd pulverisaator toitesüsteemi kasutamise korral.
In addition there could be set up different playing, recreation and educational equipments.
Lisaks sellele võiks paigaldada rohealadele erinevaid mängu-, rekreatsiooni ja õppevahendeid.
At first the paths for the pedestrians and cyclists should be fixed up.
Kõigepealt tuleks teha korda jalakäijate ja jalgratturite kasutuses olevad teed.
The main challenge was to turn the functional character into a joining character for the inhabitants and visitors of Tartu.
Peamiseks väljakutseks oli muuta funktsionaalne karakter ühendavaks karakteriks Tartu elanike ja külastajate jaoks.
This historical background prompted me to choose water for the design element.
Selline ajalooline taust ajendas valima kujunduselemendiks vee.
According to the results of the analysis, the aim of this work is to ameliorate the leisure facilities of the chosen area.
Lähtuvalt analüüsi tulemustest on käesoleva töö eesmärgiks parandada valitud piirkonna vaba aja veetmise võimalusi.
Thereby can create the connections with the bigger streets and connect the green areas of the apartment houses.
Seeläbi saab luua ühendused suuremate tänavatega ja siduda omavahel kortermajade haljasalad.
Trough the keywords "ice age", "old valley" and "water", the author reached to the theme of evolution, how is come about development of organisms.
Märksõnade "jääaeg", "ürgorg", "vesi" kaudu on jõutud evolutsiooni teemani- kuidas on toimunud organismide areng.
Green areas and streets are connected with the collection gutters of rainwater and the grids of canals.
Haljasalad ja teed seob omavahel sademevee kogumisrennide ja -kanalite võrgustik.
In connection with the theme of water, the author decided to choose Pärna, Paju and Papli streets, because these streets are located between the water bodies.
Seoses vee teemaga sai välja valitud sellised tänavad nagu Pärna, Paju ja Papli, kuna need asuvad veekogude vahel.
When Tartu is located on the middle course of Suur-Emajõe that flows through the Emajõe old valley then the water has played an important role in shaping Tartu.
Kuna Tartu linn asub läbi Emajõe ürgoru voolava Suur-Emajõe keskjooksul, siis on vesi mänginud suurt rolli Tartu linna kujunemisel.
The author has been dealing with Papli street more detailed than the other streets, because there have been drainage canals beside this street.
Detailsemalt on tegeletud Papli tänavaga, kuna selle tänava ääres on olnud kuivenduskraavid.
So the space of the Pärna street is the oldest and the space of the Papli street is the latest.
Kuna projektala hoonestamine on toimunud läänest ida suunas, siis Pärna tänava ruum on kõige vanem ja Papli tänava ruum kõige uuem.
There have been used characteristic attributes of Paleozoic epoch to design a greenfield site beside the Pärna street, characteristic attributes of Mesozoic epoch to design a greenfield site beside the Paju street and characteristic attributes of Cenozoic epoch to design a greenfield site beside the Papli street.
Seega on Pärna tänava äärde jäävate rohealade kujundamisel kasutatud vanaaegkonna ajastutele, Paju tänaval keskaegkonna ajastutele ja Papli tänaval uusaegkonna ajastutele iseloomulikke tunnuseid.
The development of Estonian rural entrepreneurship during the period 2005–2010 on the example of enterprises operating in the rural areas of Southern Estonia
Eesti maaettevõtluse areng perioodil 2005-2010 Lõuna-Eesti maapiirkondade ettevõtete näitel
The aim of the paper is to shed light on the development of the enterprises operating in Estonian rural areas in the period 2005–2010 on the example of enterprises operating in the rural areas of Southern Estonia.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli selgitada Eesti maapiirkondade ettevõtluse arengut perioodil 2005 kuni 2010 Lõuna-Eesti maapiirkondade ettevõtete näitel.
The figures and tables have been compiled according to the subject of study, the theme and the aim of the paper.
Kõik sõltub analüüsimisest ja oma tegevuse eesmärgistatusest.
The development of rural entrepreneurship would also guarantee the sustainability and competitiveness of peripheral regions.
Lisandväärtuse hindamine erinevatest aspektidest näitab sektori konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust.
Reflecting these components allows explaining the development of rural entrepreneurship.
Samas võiks edasises uuringus viia läbi maaettevõtluse arengu selgitamise võrdluses teiste riikide maapiirkondadega.
During economic growth, important developments in rural entrepreneurship also took place; economic decline resulted in a difficult situation for rural enterprises as well.
Esmapilgul hea majandusarengut peegeldava tegurina tunduv maaettevõtte puhaskasum, ei pruugi tegelikkust alati peegeldada, kuid antud juhul näitab ära majanduslanguse olulise mõju maapiirkonna ettevõtetele.
The development of rural entrepreneurship so far has been strongly dependent on the general economic situation of the state and of the world.
Peamiseks maaettevõtluse arengut mõjutavaks teguriks on vaadeldaval perioodil olnud Eesti riigi- ja maailmamajanduses toimuvad majanduse tsüklilisusest tingitud muutused.
Popularising entrepreneurship in rural areas would be an important factor in ensuring the development of these areas.
Maapiirkondade ettevõtluse areng sõltub väga paljudest teguritest, mille kõigiga arvestamine oleks sisuliselt võimatu.
The figures illustrate the factors influencing the development of rural entrepreneurship, including the values characterising the population, the social sphere, and the economic indicators of enterprises.
Selleks erinevaid võimalusi otsides on töö autor toonud välja arengut iseloomustavate näitajate muutused vaadeldaval perioodil ning loonud rahvastikku ja sotsiaalsfääri puudutavate näitajate alusel hinnangu andmiseks vajaliku piirkondliku võrdlusbaasi.
The changes of the indicator over the period under observation were characterised.
Analüüsitud näitajad võimaldasid tagasivaatavalt arengut selgitada ning anda hinnang edasipidisteks muutusteks.
The second part provides an assessment of the development of entrepreneurship in Estonian rural areas pursuant to the data characterising rural enterprises.
Kindla piirkonna andmetele tuginedes ei pruugi saada kogu Eesti maaettevõtlust iseloomustavat mudelit.
The subject of the study is topical, since the population concentration of Estonian rural areas is decreasing more and more, while people and enterprises are moving to cities.
Töö autor soovitab maapiirkonna ettevõtetel analüüsida oma tegevust pidevalt, hinnates nii ettevõtte siseseid- kui väliseid mõjutegureid.
Added value has been handled as the base indicator in this paper.
Oluline on aga defineerida mõisted, luues sellega selgituste ja hinnangute andmiseks sobiv alus.
If young people found work in rural areas and received motivating remuneration for it, then Estonian rural life would develop along with rural entrepreneurship.
Ettevõtluse arengut tuleb hinnata lähtuvalt piirkonna eripärast, kuid kindel on see, et maapiirkondade ettevõtluse arengu tagavad tugev kogukond ja seal tegutsevad ettevõtjad.
With test it was found how much is Trimble S6 compensator working range, which was 3' 40" in longitudinal and traverse direction, only in longitudinal or traverse direction compensator working range was 5'.
Katse abil selgitati välja mitu minutit on Trimble S6 kompensaatori tööpiirkond, milleks osutus piki- ja põikisuunas 3' 40" ning ainult piki- või põikisuunas oli tööpiirkonnaks 5'.
But it is recommended to level instrument accurately to avoid situation if one or more of the tripod legs should sink, compensator would go out of it's operating range and surveying results would be wrong.
Soovitatav aga oleks instrument täppishorisonteerida, et vältida olukorda, kus ühe või enama statiivi jalgade vajumise korral kompensaator väljuks oma tööpiirkonnast ning saadavad mõõtmistulemused oleksid valed.
Trimble S6 total station was used to test compensator because it has dual-axis compensator.
Kompensaatori katsetamiseks valiti Trimble S6 eletrontahhümeeter, millel on kaheteljeline kompensaator.
Total Station Accurate Levelling Necessity Analysis
Elektrontahhümeetri täppishorisonteerimise vajaduse analüüs
Analysis is made of the results to give assess if it is necessary to level instrument perfectly.
Tulemustest on tehtud analüüs, et hinnata, kui täpselt on elektrontahhümeetrit vaja horisonteerida.
Nowadays total stations have dual-axis compensator which should make it able to get correct results with instrument which is levelled into few minutes accuracy and it was needed to find out if it is really so. Thesis purpose is to find out if total station with dual-axis compensator is needed to level accurately.
Tänapäevastel elektrontahhümeetritel on kaheteljeline kompensaator, mis teoreetiliselt võimaldab õigete tulemuste saamist instrumendi horisonteerimisel 3-4 minuti täpsusega, tuli välja selgitada, kas see ka tegelikult nii on.
Thesis revealed that if compensator operating range is known then it is enough to level instrument into that area.
Töö tulemusena selgus, et teades kompensaatori tööpiirkonda, piisab õigete tulemuste saamiseks sellest, kui instrument horisonteerida kompensaatori tööpiirkonda.
Those research results can be used for comparison with other similar experiments.
Selle uurimustöö tulemusi saab kasutada võrdluseks teiste sarnaste katsete läbiviimisel.
The represented literature data, in this study came from scientific journals, compilations, books and different databases.
Töös kajastatud kirjanduse andmed pärinevad teadusajakirjadest, kogumikest, raamatutest ning erinevatest andmebaasidest.
Analyzed and statistically processed data came from experiment results, articles or from answers to the different institutions of the requests for information.
Analüüsitud ja statistiliselt töödeldud arvandmed on katsepõhised, pärinevad artiklitest või on vastused erinevatele institutsioonidele esitatud infopäringutele.
The fertilizer did not had a significant effect to the grain yieald.
Terasaagile väetamine usutavat mõju ei avaldanud.
Fertilizer Black Pearl used as buckwheat mainfertilzer increases the biomass from the norm of 50–60 kg/ha.
Väetise Must Pärl kasutamisel tatra põhiväetisena suurendab biomassi alates normist 50–60 kg/ha.
Effects of organic fertilizer Black Pearl to buckwheat yield and grain quality
Väetise Must Pärl mõju tatra saagikusele ja kvaliteedile
The pot experiment showed that the aboveground biomass increased from the fertilizer level of 100 kg/ha, and the biomass of the roots from 50 kg/ha.
Potikatsest selgus, et maapealne biomass suurenes usutavalt alates väetise normist 100 kg/ha ja juurte biomass alates 50 kg/ha.
The work aims to investigate the effect of organic fertilizer Black Pearl to buckwheat yield and crop quality.
Töö eesmärgiks on uurida väetise mõju tatra saagile ja saagi kvaliteedile.
In the pot experiment, the fertilizer levels were 50, 100 and 150 kg/ha.
Potikatses, Jõgeval olid väetisenormid 50, 100 ja 150 kg/ha.
In field experiment there were four different fertilizer levels: 20, 40 and 60 kg/ha.
Põldkatses kasutati norme 20, 40 ja 60 kg/ha.
The fertilizer level of 60 kg/ha increased the 1000 grain mass.
1000 seemne massi suurendas usutavalt väetise norm 60 kg/ha.
This bachelor’s thesis is based on a field and pot experiments conducted in Põlva County, Punni farmlands and in Estonian Crop Research Institute located in Jõgeva.
Antud uurimustöö on tehtud katsepõhisena Põlvamaal Punni talu maadel ja ETKIs Jõgeval, kus kasutati tatra väetamiseks väetist Must Pärl.
The experiment showed that the fertilizer levels from 60 kg/ha increased the mass of shoot and root system.
Katse näitas, et väetise normid alates 60 kg/ha suurendasid usutavalt nii maapealset, kui ka juurte biomassi.
This research study provides an overview of fertilizing experiments carried out on buckwheat crop.
Antud uurimustöö annab ülevaate ühel kasvuaastal läbiviidud väetamiskatsest tatra kultuuril.
The topic of this bachelor thesis is very timely and can be applied in almost any manufacturing industry.
Antud töö teema on üsna aktuaalne ning rakendatav peaaegu igas tootmisettevõttes.
Device analysis concluded, that even a small percentage of energy saving can financially save a lot of money from production costs in long perspective.
Seadmete analüüsis selgus, et protsentuaalselt ka väike energiakulu kokkuhoid, võib pikemas perspektiivis söösta tootmiskuludelt väga suuri summasid.
Minor optimization options reduced energy usage about 4% and could save, about 3400 euros a year.
Väiksemate optimeerimisvõimaluste puhul, kus energiakulu protsent vähenes ligikaudu 4%, säästetakse umbkaudu 3400 eurot.
Thesis shows that major applied optimization options, can save, depending on the device, up to 11 000-31 000 euros a year.
Töös on leitud, et rakendatud suuremate optimeerimisvõimaluste tulemusena, säästetakse omatarbekuludelt, vastavalt seadmele, 11 000 – 31 000 eurot aastas.
For most manufacturing plants, maximised efficiency and reducing production costs is essential, so the plant can earn maximum profit.
Tootmisettevõtetel on tähtis maksimaalne efektiivsus ning tootmiskulude minimeerimine, et tootmisüksus teeniks maksimaalset kasumit.
Thereupon, powerplants production system and used technologies are described.
Seejärel on kirjeldatud jaama tootmissüsteemi ning kasutusel olevaid tehnoloogiaid.
In addition, this thesis found a way, where 15 000 euros could have been saved from design and construction costs, an option, which would increase the production and a device which even after an optimization, eventually needs to be replaced.
Lisaks leiti võimalus, kus oleks olnud võimalik säästa projekteerimiskuludelt 15 000 eurot, võimalus tõsta ühe seadme tootlikust ja seade mis ka peale optimeerimist vajaks välja vahetamist.
Analysis of the Main Devices of Pärnu Cogeneration Plant
Pärnu koostootmisjaama põhiseadmete analüüs
Last chapter is summary analysis, where thesis results and optimization alternatives are described and actual financial saving for applicable or already applied optimization options are calculated.
Töö viimases osas on tehtud kokkuvõtlik analüüs, kus kirjeldatakse töö tulemusi, seadmete optimeerimisvõimalusi ning arvutatud reaalne rahaline kokkuhoid rakendatavatele optimeerimisvõimalustele.
For each device a possible optimization option is offered and described where money could be or could have been saved or where production could be increased.
Seadmete puhul on pakutud välja optimeerimisvõimalused või kohad, kust oleks saanud kulusid kokku hoida või oleks võimalik tootlikust tõsta.
For this bachelor thesis, five production devices from Pärnu cogeneration plant were chosen for analysis.
Antud töös valiti analüüsimiseks viis Pärnu koostootmisjaama seadme süsteemi.
Gathered information contained nominal parameters, parameters while device is in operation and device related system parameters.
Iga seadme kohta koguti võimalikult palju informatsiooni nagu nimiparameetrid, seadmete tööolukorra parameetrid ning analüüsitavate seadmetega seotud süsteemide parameetrid.
The aim of this bachelor thesis, is to analyse Pärnu cogeneration plants main production devices, their efficiency and different ways to reduce devices production- or overall cost.
Käesolevas bakalaureusetöös analüüsitakse Pärnu koostootmisjaama tootmisseadmete efektiivsust ning otsitakse võimalusi kuidas oleks võimalik analüüsitavate seadmete opereerimiskulusid või üldiseid seadme kulusid vähendada.
Thesis suggests only few optimization possibilities, but if methodology used in this thesis is applied in other, different manufaturing plants, similar or new optimization options could be found to reduce production costs.
Töö käsitleb küll üsna vähesel hulgal parendusettepanekuid, kuid rakendades töös kirjeldatud metoodikat on võimalik leida erinevates tootmisüksustes kulude vähendamise võimalusi.
The first chapter of this bachelor thesis describes overall parameters of Pärnu cogeneration plant.
Töö alguses on antud ülevaade koostootmisjaama üldistest parameetritest.
The gathered parameters, while the device is in operation, were collected over a period equivalent of a year.
Tööparameetrite andmed on kogutud 2020 aasta kevadest 2021. Aasta kevadeni ning nende põhjal koostatud seadme tööpiirkonna graafikud.
Level of Human Capital and its Relationship with Regional Development in Estonian Counties
Inimkapitali tase ja selle seos regionaalse arenguga Eesti maakondades
Economic growth is one of the important indicators to measure country’s state of living and human well-being.
Majanduskasv on üks peamisi näitajaid, mille abil on võimalik mõõta riigis elavate inimeste elatustaset ja heaolu.
Also, the level of human capital in Estonian counties can be studied with health indicators that are not covered in this work.
Samuti saab Eesti maakondade inimkapitali taset uurida tervist kirjeldavate näitajate abil, mida selles töös ei käsitleta.
In the future, it would be possible to investigate further the level of human capital of the counties located on the outskirts of Estonia and to analyze the opportunities for the inhabitants of these counties to increase their welfare.
Tulevikus oleks võimalik edasi uurida põhjalikumalt Eesti äärealadel asuvate maakondade inimkapitali taset ning analüüsida nende maakondade elanike võimalusi oma heaolu suurendamiseks.
Both relationships were in a positive direction, which means that as the average gross monthly salary and population density increase, the share of upper level education in Estonian counties will also increase.
Mõlemad seosed olid positiivse suunaga, mis tähendab seda, et kui keskmine brutokuupalk ja rahvastiku tihedus kasvab, suureneb ka Eesti maakondades kolmanda taseme hariduse osatähtsus.
Correlation and regression analysis is performed to analyze the strengths of these relationships.
Seoste tugevuste analüüsimiseks teostatakse korrelatsioon- ja regressioonanalüüs.
In this Bachelor's thesis it is found that the residents of Estonia have mostly secondary education.
Bakalaureusetöös selgub, et Eesti elanikel on valdavalt teise taseme haridus.
In addition, human capital education leves are influenced by the location of the area, legislative changes and the location of educational institutions.
Haridustasemete kujunemist on mõjutanud piirkonna asukoht, migratsioon, seadusemuudatused ja haridusasutuste paiknemine.
Correlation and regression analysis showed that upper level education share was most strongly related to number of enterprises, average monthly gross wages and population density, but regression analysis showed that only average monthly gross wages and population density were statistically important factors.
Korrelatsioonanalüüsi ja regressioonanalüüsi tulemuste põhjal oli kolmanda taseme hariduse osatähtsuse seos kõige tugevam ettevõtete arvuga, keskmise brutokuupalgaga ning rahvastiku tihedusega, kuid regressioonanalüüsi tulemuste põhjal olid statistiliselt olulised näitajad ainult keskmine brutokuupalk ning rahvastiku tihedus.
Regionally, the most developed regions are Harju County and Tartu County but the counties located in the periphery of Estonia are lagging behind the overall development.
Regionaalselt on kõige arenenumad piirkonnad Harjumaa ja Tartumaa, mis on kõikidest maakondadest eraldiseisvad ning üldisest arengust on kõige enam maha jäänud Eesti äärealadel asuvad maakonnad.
The aim of this thesis is to explain the importance of education to increase the level of human capital and to examine the relationship between the differences in human capital education levels and regional development in Estonian counties.
Käesolevas bakalaureusetöös selgitatakse just hariduse seost inimkapitali taseme tõstmiseks ning uuritakse, kuidas Eesti inimkapitali haridustasemed on seotud maakondade regionaalse arenguga.
The capital forms from resident’s skills and knowledge which are affected by countries health and education system.
Selle kapitali alla liigituvad inimeste oskused ja võimed, mille tase sõltub indiviidi tervisest ja haridustasemest.
To identify regional development of Estonian counties, the Bachelor thesis analyzes upper level education share relationships with the average gross monthly salary, number of enterprises and the number of recipients of unemployment insurance benefit.
Regionaalse arengu hindamiseks selgitatakse välja, kuidas on seotud maakondade kolmanda taseme haridusega inimeste osatähtsus keskmise brutokuupalgaga, ettevõtete arvu osatähtsusega ja töötuskindlustushüvitise saajate arvuga.
The share of education levels, the number of educational institutions, the average gross monthly salary, the population and the number of enterprises are analyzed by counties.
Analüüsitakse maakondade lõikes elanike haridustasemete osatähtsust, haridusasutuste arvu, keskmist teenitavat brutokuupalka, rahvaarvu ja ettevõtete arvu.