natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Strawberry (Fragaria × ananassa) is a high value crop, and it is grown for its berries in many countries.
Aedmaasikas (Fragaria × ananassa) on hinnatud marjakultuur, mida kasvatatakse paljudes riikides.
One of the most widespread and destructive diseases of strawberry is Verticillum wilt caused by Verticillium dahliae.
Kõige levinum ja kõige suurema kahju tekitaja on Verticillium dahlia, mis põhjustab närbumistõbe.
No V. dahliae was detected from Kaie-Mare district.
Kaie-Mare piirkonnast ei tuvastatud ühtegi V. dahlia patogeeni.
Strawberry industry in Estonia has been fluctuating due to the limited selection of cultivars suitable for Nordic climate that are also susceptible to several diseases.
Eestis on maasikakasvatuse maht aastate lõikes varieeruv, kuna kohalikule kliimale sobivate ja haiguskindlate sortide valik on piiratud.
Also, a rtPCR assay combined with a conventional technique was developed for detection and quantification of V. dahliae directly from strawberry plants and soils of different major production areas (Vasula, Rohu, Unipiha, Utsu, Kaie-Mare and Marjamaa) in Estonia (III, IV).
Kogutud info alusel töötati välja rtPCR protokoll, millega määrati kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt Eesti suuremate maasikatootjate põldudelt (Vasula, Rõhu, Unipiha, Utsu, Kaie-Mare and Marjamaa) kogutud mulla ja taime proovidest V. dahliae sisaldus (III, IV).
And Soil Fungal Communities Associated with Strawberry Fields
ja mulla seenekoosluste iseloomustamine maasikapõldudel
Strawberry fields are often subjected to disease complex involving different soil-borne pathogens.
Paljud mullapatogeenid on maasikahaiguste põhjustajateks.
Lastly, the antagonistic potential of a native Ttichoderma harzianum collected from Estonian fields as well as Gliocladium catenulatum isolated from a bifungicide toward V. dahliae was assessed with the aim of protecting biological resources (VI, VII).
Analüüsiti Eesti põllumullast eraldatud Trichoderma harzianum ja biofungitsiidist eraldatud Gliocladium catenulatum isolaatide potentsiaalset negatiivset mõju V. dahliae kasvule (VI, VII).
In this respect, PCR-based methods used for detection and/or quantification of the most widespread strawberry pathogens were systematically reviewed (I) and then general description of different real-time PCR (rtPCR) chemistries applied in plant pathology was illustrated (II).
Tulemused ja arutelu Süstemaatiliselt koguti ja analüüsiti kõik maasika patogeenide määramiseks seni kasutatud PCR-põhised meetodid, täpsemalt iseloomustati rtPCR protokolle (I, II).
Moreover, biocontrol ability of T. harzianum isolates and G. catenulatum over V. dahlia was proven, representing as useful candidates for biocontrol of one of the most economically important pathogen of strawberry.
Leiti, et T. harzianum ja G. catenulatum olid võimelised V. dahlia kasvu pärssima in vitro ja in vivo, mis teeb neist head kandidaadid maasika patogeenide biotõrjeks.
Due to the complexity of soil systems and the inadequacy of conventional techniques for describing microbial community composition, it is difficult to diagnose and forecast all ongoing diseases.
Maasikahaiguste määramine on keeruline, kuna mulla mikrobioom on kompleksne ja haigustekitajate määramiseks sobivate meetodite valik on piiratud.
The data described within this dissertation may provide useful information for growers and agricultural organizations for applying suitable disease management strategies against plant pathogenic.
Saadud tulemused aitavad maasikakasvatajal paremini määrata põllul haigustekitajaid, mis aitavad kiiremini ja täpsemini valida sobivaid võtteid patogeenide kontrolli all hoidmiseks.
Arbuscular mycorrhizal fungi were more abundant in areas with healthy plants (Rohu, Utsu and Unipiha), which may highlight their suppressive role against fungal pathogens.
• Arbuskulaarsete mükoriisaseente sisaldus oli kõige kõrgem neis mullaproovides, mis oli kogutud põldudelt, kus olid valdavalt terved taimed (Rõhu, Utsu ja Unipiha), viidates nende võimalikule rollile haigustekitajate tagasitõrjumisel (V).
As the first study in Estonia, the newly developed rtPCR protocol efficiently enabled detecting and quantifying V. dahliae in strawberry plants and soils in which, 10.48 pg μl−1 of pathogen DNA represented at least one Microsclerotia (MS) per gram of soil, showing a high level of quantification in comparison with other studies.
Teiste meetoditega võrreldes oli rtPCR meetod väga kõrge tundlikkusega, sest 10.48 pg μl−1 patogeeni DNA-d leiti proovidest, mis klassikalise meetodiga ühtegi tulemust ei andnud.
In fact, the presence of V. dahliae in strawberry production areas exhibited considerable variation, being high in samples from Vasula and Marjamaa, moderate in Rohu and Utsu, and low in Unipiha.
Vasula ja Marjamaa proovides oli haigustekitaja sisaldus väga kõrge, Rõhu ja Utsu proovides oli see keskmine ja Unipiha proovides madal.
According to Illumina sequencing of strawberry soils from five commercially production sites, a high number of sequence matched V. dahliae in most samples particularly from soils with diseased plants (Vasula and Marjamaa) and so proved the interpretation of earlier estimates using rtPCR.
3) Hinnata V. dahliae mikrosklerootiumite arvukust mullas kahe meetodiga, klassikaline morfoloogiapõhise meetodi ja kvantitatiivse rtPCR-iga ja võrrelda saadud tulemusi ((IV).
Additionally, finding new potential biocontrol agents was also important in terms of their implications for biological control.
Töös iseloomustati ka Eesti maasikapõldude seenekooslusi, mis on tähtis, et mõista paremini mulla bioloogia rolli haiguste tekkimisel ja arenemisel.
So, knowing about the presence and amount of V. dahliae in the soil can be a key factor in determining appropriate management strategies.
Parima agrotehnoloogia leidmiseks on vajalik teada V. dahliae kogust mullas.
Yield increases and cost reductions in crop production are a good examples of the company's improved efficiency.
Saagikuse tõus ning omahinna alanemine on heaks näiteks ettevõtte taimekasvatusliku tootmise efektiivsuse paranemisele.
The company has significantly developed in the investigation period, cultivated area of land has increased.
Ettevõtte areng uuritaval perioodil on olnud märgatav, suurenenud on haritava maa pind, suur osa tehnikast on kolme aasta jooksul väljavahetatud ning põllukultuuride keskmine saagikus on tõusnud.
During the period under analysis the efficiency and the profitability of the company’s plant production has increased.
Kõigil kolmel vaadeldaval aastal on ettevõtte taimekasvatuslik tegevus olnud kasumlik.
The company is located at Kostivere borough, Jõelähtme parish, Harju county.
Kasutatud ilmastiku andmed pärinevad Keskkonnaagentuuri (KAUR) Tallinn-Harku aeroloogiajaamast.
Particularly in crop fertilization which determines the crop yield and quality.
Väetamises esinevate kitsaskohtade kõrvaldamisel suureneks keskmine saagikus ning paraneks kvaliteet.
As winter crops have higher yields than the summer crops, and winter crops use the soil moisture better in drought-sensitive soils.
Peamised probleemid ettevõttes on seotud põllukultuuride väetamisega, suvirapsi saagikus ei ole uuritaval perioodil tõusnud, I kategooria toiduvilja toomisel on saanud takistuseks madal proteiini sisaldus ning tõusnud saagikusega on tekkinud toitainetebilanssi K puudus.
If the bottle necks in production are removed the company has good expectations for further development.
Töös tuuakse välja tootmises esinevad kitsaskohad ning nende võimalikud lahendused.
In the years 2011…2013 the company hasn’t lost money in crop production without taking subsidies into account.
Ettevõtte tegevust käsitletakse ja andmed esitatakse 2011...2013. aasta tootmistegevuse kohta.
In the privatization process on the 1 February in 1992 Kostivere department became Serdna & KO AS.
Lõputöös antakse ülevaade OÜ Serdna & KO taimekasvatuslikust tegevusest ning käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida ja hinnata OÜ Serdna & KO taimekasvatuslikku tootmist ning selle tasuvust.
Raw data for the compilation of the work were obtained from the field measurements, which were carried out in september and october in 2013.
Algandmed töö koostamiseks saadi välimõõtmistel, mis toimusid 2013. aasta septembris ja oktoobris.
Two stands were examined, the total area of the stands is 3 hectares.
Uuriti kahte puistut, uuritavate objektide pindala on kokku 3 ha.
Transitional bogs in natural conditions has been slightly researched and there is no reference material to the current paper or it is not available.
Looduslikus seisundis siirdesoid on vähe uuritud ja võrdlusmaterjali käesolevale tööle pole või see ei ole kättesaadav.
The mature stand stock is 182 cubic meters per hectare and forest fullness 1,23.
Küpse puistu tagavaraks saadi 182 tm/ha ja täiuseks 1,23.
Both of the stands were incurred as a result of natural regeneration and at the time of the growth there were no forest manage measurements carried out.
Mõlemad puistud on tekkinud loodusliku uuenemise tulemusena ja kasvuajal pole tehtud ühtegi metsamajanduslikku tööd.
As well as in young stand, also in mature stand the higher pine trees are growing in deeper peat.
Nagu noorendikus, kasvasid ka küpses puistus kõrgemad puud sügavama turbaga alal.
Emergence of birch regeneration was also good, but we should still favor the growth of coniferous trees.
Kase uuenduse teke oli samuti hea, kuid soodustada tuleks siiski okaspuu kasvu.
The objective of the current bachelor's thesis is to assess the mature transitional bog pine stand parameters and in case of young stand to assess the emergence of new forest generation and also to predict the future development of the stands and give forest management recommendations.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on hinnata küpse siirdesoomänniku takseerparameetreid ja männinoorendiku puhul uue metsapõlvkonna teket ning prognoosida puistute edasist arengut ja anda metsamajanduslikke soovitusi.
The cause of very good natural regeneration may be the existence of peat moss and surrounding seminal pine trees.
Väga hea loodusliku uuenduse tekke põhjuseks võib siin pidada turbasabla olemasolu ning ümbritsevaid seemnekandelisi männikuid.
In this thesis it revealed that non drained transitional bog clearings regenerate very well with pine trees, if there are favorable conditions for seed germination and plant growth.
Antud uurimustöös selgus, et kuivendamata siirdesoo raiesmik uueneb looduslikult väga hästi männiga, kui on soodsad tingimused seemnete idanemisks ja taimede kasvuks.
The thesis shows that, it is possible to obtain satisfying results in stand growth at transient marsh growth areas without interfering with the drainage and economically if the priority is not great economic gain.
Töö näitab, et ka kuivendamata ja majanduslikult sekkumata võib siirdesoo kasvukohatüübis saada puistu kasvus rahuldavaid tulemusi, kui põhieesmärgiks pole suur majanduslik kasu.
In the deeper peat measurement points the population level of pine trees were greater, the height of birches decreased significantly when the depth of the peat increased.
Sügavama turbaga mõõtmispunktides oli mändide arvukus suurem, kaskede kõrgus vähenes turba sügavuse kasvades aga märkimisväärselt.
Growth analysis of transitional bog pine stands of varied age
Erivanuseliste siirdesoomännikute kasvuanalüüs
The depth of the peat had a large impact to the population level of pines and the height growth of birches.
Turba sügavuse mõju oli suur männi arvukusele ja kase kõrguskasvule.
The current paper is researching non drained, transitional bog pine stands of varied age.
Käesolev töö uurib kuivendamata, erivanuselisi siirdesoomännikuid.
Projecting and Conducting Residential Development – Project-based Approach (Case AS Merko Ehitus Eesti)
Elamuarenduse kavandamine ja läbiviimine – projekti põhine lähenemine (AS Merko Ehitus Eesti kaasus)
Such approach of forecasting is not the most accurate and may lead the developer to bear higher costs, which means the expected profit decreases.
Selline prognoosimise viis ei ole kõige täpsem ning võib tuua arendajale oodatust suuremaid kulusid, mille tõttu väheneb oodatud kasum.
Planning new developments is a complicated process and requires significant work and foresight from a developer to carry out different developments and predict construction costs that are key stakeholders in achieving a positive and economically viable outcome.
Uusarenduste kavandamine on keeruline protsess ning nõuab arendajalt palju tööd ja ettenägelikkust erinevate arenduse läbiviimisel ja ehitamisel kaasnevate kulude prognoosimisel, mis on määrava tähtsusega, saavutamaks positiivset ning majanduslikult kasumlikku lõpptulemust.
The main achieved conclusion is that the costs of the construction can be estimated based on the gross square metre price, but the results are not accurate enough.
Tulemustena võib välja tuua, et ehitamisega kaasnevaid kulusid saab küll prognoosida kasutades brutopinnalist ruutmeetrilist maksumust, kuid tulemused ei ole piisavalt täpsed.
To achieve the more accurate result one should take into account that different stages of work are estimated based on the different technical characteristics of the building.
Täpsema tulemuse saamiseks peaks ehitusmaksumuse prognoosimisel arvestama, et erinevaid töölõike prognoositakse erinevate hoone tehniliste näitajate alusel.
The topic covered in the current master´s thesis is actual for construction management and one may undertake further research into the subject by conducting a survey in different construction companies.
Magistritöös käsitletud teema on ehitusvaldkonnas aktuaalne ja teemat võiks edasi uurida erinevates ehitusettevõtetes läbiviidavate küsitluste alusel.
The result of the current master´s thesis is that one should use two technical characteristics of the building- gross area of the building and the area under construction of the building.
Käesoleva lõputöö tulemusena saadi, et prognoosimisel peaks kasutama kahte hoone tehnilist näitajat – hoone brutopind ja hoone ehitusalune pind.
These costs are generally estimated based on the gross square metre price similar to previous buildings or reference objects.
Neid kulusid prognoositakse üldjuhul eelnevate sarnaste ehitiste ehk referentsobjektide brutopinnalise ruutmeetrilise maksumuse järgi.
The costs of the construction of a building are the biggest costs in addition to the other costs of new developments.
Uusarenduste planeerimise juures on teiste kulude kõrval kõige suuremaks kuluks hoone ehitamisega kaasnevad kulud.
In addition to that, the author studies the literature dealing with similar problems.
Magistritöö on üles ehitatud autori isiklikele kogemustele ehitusmaksumuste planeerimise osas, kus lisaks uuritakse ka kirjandust, mis käsitleb sarnaseid probleeme.
All varieties exceeded the minimum cluster weight (75 g) in marketing standard and the highest cluster weight was the cultivar ‘Arkadia’.
Kõik sordid vastasid turustamisstandardi vilikonna massi miinimumnõudele (75 g) ja suurima massiga oli sort ’Arkadia’.
The content of soluble solids in grape cultivars varied on a large scale between 13,9 to 18,2 °Brix, due to this cultivars correspond to the minimum marketing standard nr 543/2011 about seeded and seedless grapes [12].
Viinamarjamahla kuivainesisaldus varieerus sorditi 13,9…18,2 °Brix ehk kõik sordid vastasid turustamisstandardi nr 543/2011 seemneteta ja seemnetega sordite miinimumnõuetele [12].
The ripening index ranged from 181 to 283 and was linked with time of fruit ripening – grapes that attain best eating quality later have a lower ripening index and vice versa.
Küpsusindeks jäi vahemikku 181…283 ning see oli seotud viljade valmimise ajaga – hilise tarbimisküpsuse saavutanud sortide viljad olid madalam küpsusindeksiga ning keskmise tarbimisküpsusega sordid kõrgem küpsusindeksiga.
According to Kelt et al. [19] sugars-acids ratio scale the grape varieties with the sweetest taste were: ‘Kosmonavt’, ‘Arkadia’ and ‘Osella.
Kelt et al. [19] suhkrute ja hapete suhtarvu skaala järgi osutusid kõige magusamateks sortide ’Kosmonavt’, ’Arkadia’ ja ’Osella’ viljad.
The organic acid content was highest in cultivar ‘Swenson Red’.
Kõrgeima orgaaniliste hapete sisaldusega oli sort ’Swenson Red’.
Cultivar with the highest 10 berry weight was ‘Arkadia’.
Raskeima 10 vilja massiga oli sort ’Arkadia’.
The purpose of the master’s thesis was to identify the influence of genotype on the quality of table grapes in protected cultivation conditions.
Magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada genotüübi mõju katmikala tingimustes lauaviinamarjade kvaliteedile.
The hypotheses were that genotype will affect quality of table grapes and it is possible to achieve requirements of the marketing standard for table grapes in Estonia in protected cultivation conditions.
Uurimustöös püstitatud hüpoteesideks oli, et lauaviinamarjade kvaliteeti mõjutab genotüüp ja turustamisstandardile vastavaid vilju on võimalik saada Eestis katmikala tingimustes.
Total phenolics and anthocyanins content were highest in blue coloured cultivars ‘Osella’ and ‘Mars’.
Üldfenoole ja antotsüaane leidus enam sinise viljavärvusega sortides ’Osella’ ja ’Mars’.
Grape juice pH was highest in blue coloured cultivar ‘Kosmonavt.
Marjamahla pH sisaldus oli kõrgeim sinise viljavärvusega sordil ’Kosmonavt’.
With most berries per cluster was the red coloured cultivar ‘Canadice’.
Vilju vilikonna kohta oli kõige enam punase viljavärvusega sordil ’Canadice’.
However, only 12 horses were reported to live in an urban area.
Tuleb siiski arvestada, et ainult 12 hobust elas linnapiirkonnas.
Online surveys among horse owners were conducted in Finland (September 2018) and Sweden (January 2019).
Hobuseomanike seas viidi läbi veebiküsitlused Soomes (september 2018) ja Rootsis (jaanuar 2019).
Fireworks related equine noise anxiety in Finland and Sweden
Hobuste ilutulestikuga seotud müratundlikkus Soomes ja Rootsis
Owning two or more horses was found to increase the likelihood of reporting noise anxiety (OR 2.04, 95% CI 1.48-2.79; p < 0.001) and severe anxiety signs (OR 2.27, 95% CI 1.29-3.98; p = 0.004).
Kahe või enama hobuse omamine suurendas müratundlikkuse teatamise tõenäosust (OR 2,04, 95% CI 1,48- 2,79; p < 0,001) ja tugevate tundlikkuse tunnuste esinemist (OR 2,27, 95% CI 1,29-3,98; p = 0,004).
Since many horse owners perceive firework related noise anxiety to be a health concern, it is crucial that the owner could consult their veterinarian to find the best management strategy for their horse.
Kuna paljud hobuseomanikud peavad ilutulestikuga seotud hobuste müratundlikkust terviseprobleemiks, on oluline, et omanik konsulteeriks oma loomaarstiga parimate meetmete leidmiseks müratundlikkuse tunnuste leevendamiseks.
Location of the stable was associated with reported noise anxiety.
Talli asukoht oli seotud müratundlikkusega.
Reported prevalence of noise anxiety during the previous New Year’s Eve in Finland and Sweden were 30% (95% CI 24.7-36.1) and 55% (95% CI 50.3-59.1), respectively.
Küsitlusele eelneval aastavahetusel esines hobuste müratundlikkust Soomes ja Rootsis vastavalt 30% (95% CI 24,7-36,1) ja 55% (95% CI 50,3-59,1).
Horse owners in urban areas had a six times higher risk of reporting noise anxiety compared to horse ownersliving on the countryside (OR 6.34, 95% CI 1.50-26.82; p = 0.012).
Linnapiirkondade hobuseomanikud raporteerisid maal elavate hobuste omanikega võrreldes rohkem müratundlikkust (OR 6,34, 95% CI 1,50–26,82; p = 0,012).
Aims of the present study were to evaluate prevalence of equine fireworks related noise anxiety in Finland and Sweden, to explore possible factors associated with noise anxiety and with severity of noise anxiety, and to describe the current management strategies used by owners.
Käesoleva uuringu eesmärk oli hinnata hobuste ilutulestikuga seotud müratundlikkuse levimust Soomes ja Rootsis, uurida võimalikke müratundlikkusega ja tunnuste tugevusega seotud tegureid ning kirjeldada omanike kasutavaid meetmeid hobuse müratundlikkuse leevendamiseks.
Among horses with noise anxiety 25% and 56% were reported to have severe anxiety signs in Finland and Sweden, respectively.
Müratundlikkusega hobuste seas esines tugevaid tundlikkuse tunnuseid Soomes 25% ja Rootsis 56%.
Management strategies, most commonly used in both countries were keeping the horse inside the stable and playing music throughout the night, however the effectiveness of the strategies was reported to be variable.
Mõlemas riigis kõige sagedamini kasutatavad meetmed müratundlikkuse tunnuste leevendamiseks ilutulestiku ajal olid hobuse hoidmine tallis ja tallis kogu öö muusika mängimine, kuid nende meetmete tõhusust hinnati erinevalt.
General anxiousness being the most reported sign of noise anxiety in both surveys, other frequently mentioned signs were decreased appetite, diarrhoea or increased defecation, running in the box and sweating.
Üldine ärevus oli mõlemas uuringus kõige sagedamini hobustel esinev müratundlikkuse tunnus, muudeks sagedamini mainitud tunnusteks olid söögiisu vähenemine, kõhulahtisus või suurenenud roojamine, lattris ringi jooksmine ja higistamine.
Other factor associated with severe noise anxiety in both populations were the following; increased length of anxiety signs, injury during noise anxiety, the level of firework sounds on the property and willingness to use prescription drugs for treatment.
Tugevate tundlikkuse tunnuste esinemisega olid mõlemas populatsioonis veel seotud tunnuste esinemise pikem kestus, vigastus müratundlikkuse ajal, ilutulestikuga seotud müra kõrgem tase ja hobuseomanike soov kasutada retseptiravimeid müratundlikkuse korral.
In companion animals fireworks are well known to inflict noise anxiety and even though less is found in the literature, equine noise anxiety is a well-recognised problem among horse owners.
Lemmikloomadel on ilutulestikuga seotud müratundlikkus levinud häire ja hobuste müratundlikkus hobuseomanike seas hästi tuntud probleem.
The N content of residues is suitable indicator for predicting the amount of mineralisable N because more N was mineralized from residues that had higher N content.
Jäätmete N sisaldus on sobiv indikaator mineraliseeruva N koguse ennustamiseks, sest N mineraliseerus rohkem neist jäätmetest, mille N sisaldus oli suurem.
Residues with similar N content may decay at different rates because their carbon compounds content is different.
Samas sarnase N sisaldusega jäätmed võivad laguneda erineva kiirustega, sest süsinikühendite sisaldus on neis erinev.
In case of dense sward the residues remain on the top of herbage where they dry and nutrients can’t reach the plants.
Tiheda taimiku korral jäävad jäätmed taimiku pinnale, kus need kuivavad ja neis sisalduvad toitained ei jõua taimeni.
Fertilization and cutting frequency had an impact on the chemical composition of plants which in turn affected the chemical composition and decomposition of organic material released into the soil.
Väetamine ja niitmissagedus mõjutasid taimede keemilist koostist, mis avaldas mõju mulda mineva orgaanilise aine keemilisele koostisele ja lagunemisele.
The effect was higher in grass-clover sward that was cut less frequently and its yields were higher compared to the turfgrass sward.
Mõju oli suurem valge ristiku ja kõrreliste taimikul, mida niideti harvemini ja mille saagid olid murutaimikuga võrreldes suuremad.
The Effect of Plant Residues Management and Fertilization on Plant Growth and Organic Carbon Content in Soil
Taimejäätmete ja väetamise mõju taimede kasvule ja orgaanilise süsiniku sisaldusele mullas
The different N content of residues due to fertilization did not affect their decomposition rate.
Väetamisest tingitud jäätmete erinev N sisaldus nende lagunemise kiirust ei mõjutanud.