natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sweet potato variety ‘Purple Bud’ was used in the experiment.
Uurimistöö teostati bataadi sordiga ‘Purple Bud’ katse, kus istutati maha ettekasvatatud võrsed viiel erineval istutusajal.
Further research is necessary to find out which varieties produce higher yield in Estonian climate conditions and what kind of fertilizer is more suitable for sweet potato.
Kindlasti tuleks edaspidi uurida millised sordid Eestis kasvatades suuremat saaki annavad ja milline väetis bataadile suuremat positiivset mõju avaldab.
Moreover, when planting time was May 20 and June 10 fertilization had a negative effect to yield.
Katse põhjal saab välja tuua, et väetamine ei suurendanud saagikust ühelgi istutusajal vaid vähendas saagikust 20. mai ja 10. juuni istutusajal.
Dependent and independent variables used for the regression analysis were calculated in ArcGIS 10.4 into suitable units within a 100x100m grid.
Regressioonianalüüsis kasutatud seletavad ja sõltuvad muutujad arvutati ArcGIS 10.4 programmis sobivateks ühikuteks 100x100m ruudustikus.
In the thesis, stepwise multiple linear regression modelling was used to identify which land surface parameters and their combinations contribute to the increase of land surface temperature in Tallinn.
Töös kasutati mitmest lineaarset regressioonimudelit, et hinnata, millised maapinna parameetrid ja nende kombinatsioonid põhjustavad maapinna temperatuuri tõusu Tallinnas.
The Resilience of Tallinn urban landscapes to a changing climate: land surface parameters and their impact on urban heat island effect
Tallinna linnamaastike vastupidavus muutuvale kliimale: maapinna parameetrid ja nende mõju soojussaarte tekkele
At the planning level, the UHI effect has not been acknowledged in Tallinn and the current measures that are having a potential mitigating impact on the magnitude of UHI are targeting other aspects, and therefore are not based on any vulnerability assessment and lack spatial specificity.
Planeerimise tasandil pole soojussaarte mõju Tallinnas teadvustatud ja praegused, soojussaarte ulatust potentsiaalselt leevendavad tegevused, on suunatud muudele eesmärkidele ega tugine seetõttu haavatavuse hinnangul ning neil puudub ruumiline fookus.
For further vulnerability assessment including additional parameters such as the Sky View Factor, distance from water bodies and compactness are necessary to provide more focused information for the development of a methodology for calculating the volume of green spaces.
Vajalik oleks täiendavate parameetrite (Sky View Factor, kaugus veekogudest (sh merest) ja kompaktsus) hõlmamine analüüsi, mis annaks planeerimisotsuste tegemiseks vajaliku lisa teabe ja oleks oluliseks sisendiks näiteks roheladade mahu arvutamise metoodika väljatöötamisel.
There are already a few existing studies on the UHI effect in Tallinn from which the latest assessments are conducted by the scholars from the University of Tartu (Sagris, Sepp and Gauk).
Tallinna kohta on juba läbi viidud mõningaid soojussaare efekti käsitlevaid uuringuid, sh Tartu Ülikooli teadlaste (Sagris, Sepp ja Gauk) poolt teostatud soojussaarte esinemise, linna haavatavus nende mõjule ja tuumikalade analüüsid.
In addition to modelling works a number of multilevel planning and strategic documents were analysed to understand how are the spatial developments in correlation with the results of the modelling of predictor variables.
Lisaks analüüsiti mitmeid strateegilise ja ruumilise planeerimise dokumente hindamaks, kas linnal on valmisolek soojussaarte efekti leevendada.
The aim of the thesis is to provide an assessment on the impact of land surface parameters to the magnitude of UHI in Tallinn, and the level of resilience of mitigating the UHI effect within the existing policy and planning framework.
Lõputöö eesmärk on hinnata Tallinna näitel maapinna parameetrite mõju soojussaare efekti ulatusele ja olemasolevate strateegilise ja ruumilise planeerimise dokumentide mõju soojussaare efekti leevendamisele.
To achieve the aim of this thesis, quantitative analysis is used.
Uurimiseesmärgi saavutamiseks kasutatakse kvantitatiivset analüüsi.
Though the daily nutrient needs would be covered by 2.30 kg of feed per day, the average amount of feed eaten is 2.54 kg, i.e. 0.24 kg over the norm.
Kui päevase nuumsea toitainete vajaduse katab 2,30 kg sööta ööpäevas, siis selgus, et nuumsead tarbivad sööta 2,54 kg ehk 0,24 kg sööta rohkem üle söödanormi.
Monitoring expenses and keeping them as low as possible is an important aspect in running a company.
Ettevõtete juhtimisel on oluliseks nüansiks kulude jälgimine ja nende võimalikult madalal hoidmine saamaks kasumit.
The author of this thesis recommends that OÜ Viru Agro switch over to a fully electronic feeding system.
Töö autor teeb ettevõttele Viru Agro soovituse üle minna täiselektroonilisele söötmissüsteemile.
Estimation of feed ration costs for Viru Agro finishers in 2016-2018
Hinnang OÜ Viru Agro nuumsigade söödaratsiooni kuludele aastatel 2016-2018
The aim of this thesis is to assess the feed ration costs of OÜ Viru Agro from year 2016 to 2018 and to give an overview of the possible measures to reduce the cost of feeding pigs for fattening.
Töö eesmärk on anda hinnang osaühingus Viru Agro aastatel 2016-2018 kasutatud söödaratsioonide kuludele ja anda ülevaade nuumsigade söödakulude alandamise võimalustest.
The analysis concludes that the price of feed rations has increased due to the increasing price of grain.
Analüüsi tulemusel selgus, et söödaratsiooni maksumused on uuritavate aastate jooksul kasvanud peamiselt teravilja hindade tõusu tõttu.
This would allow for standardization of feed rations so that eating over the norm or wasting feed could be avoided.
Selliselt on sööda koguseid võimalik normeerida, mis hoiab ära nuumsigadel üle söödanormide söömise või sööda raiskamise.
The data of size of feed rations along with the prices of feed as well as the results of control weighs during the period 16.11.2018-21.01.2019 and the selling price of live weight of average finisher are used.
Andmeallikatena kasutatakse osaühingu Viru Agro nuumsigade söödaratsioone koos söötade hindadega, lisaks kontrollkaalude tulemusi ajavahemikus 16.11.2018-12.01.2019 ja keskmise nuumsea eluskaalu realiseerimishindasid.
The analysis of feeding costs suggests that the pigs for fattening in OÜ Viru Agro eat over the norm or feed is wasted.
Söödakulude analüüsi tulemusel jõuti järeldusele, et osaühingu Viru Agro nuumsead söövad üle söödanormi piiri või raiskavad sööta.
As a result, the overall expenses for feed would be reduced and the profit from the production of pork could be increased.
Seega söödakulud alaneksid ja ettevõttel oleks sealiha tootmisel võimalik saada suuremat kasumit.
Feeding costs make up the biggest part of the overall expenses in breeding finishers.
Nuumsigade kasvatamisel moodustavad suurima osa kuludest söödakulud.
In the period under observation, the financial loss in the feed costs was 2.78-3.55 € per pig.
Rahaline kaotus nuumsigade söödakuludelt ühe nuumsea kohta nuumaperioodil jäi uuritaval perioodil vahemikku 2,78 – 3,55 €.
The current tropospheric ozone level is around 40 ppb in most parts of the world and this level of ozone is capable of causing oxidative stress in many plants, particularly in crop plants.
Praegune troposfääri osooni tase maailmas on umbes 40 osakest miljardist, juba selline kontsentratsioon võib põhjustada oksüdatiivset stressi paljudel taimedel, eelkõige põllukultuuridel.
Main results In this Thesis, we developed three model systems in our lab to understand the impact of abiotic stresses on primary and secondary metabolic processes of crop and economically important woody plants.
Peamised tulemused Antud töö käigus oleme välja töötanud kolm mudelsüsteemi mõistmaks abiootilise stressi mõju nii primaarse kui sekundaarse ainevahetuse protsessidele põllukultuuridel ja majanduslikult olulistel puittaimedel.
• In S. lycopersicum leaves, mild heat stress did not have any significant impact on the changes in photosynthetic traits, but severe heat stress irreversibly declined photosynthetic characteristics.
• Kerge kuumastress tomati (S. lycopersicum) fotosünteesile olulist mõju ei avaldanud, küll aga kahjustas tugev kuumastress pöördumatult fotosünteesiaparaati.
LOX emissions were scaled with the degree of stress applications, but there were no quantitative relationships observed between the severity of stress and emission responses for other stress volatiles.
LOX-ühendite emissioon oli vastavuses stressi tugevusega, kuid teiste stressitingimustes tekkivate lenduvühendite emissiooni ja stressi tugevuse vahel kvantitatiivset seost ei leitud.
Wounding is also a common mechanical stress factor, mainly caused by wind, falling debris and heavy precipitation in nature.
Lisaks eelnevatele on tavaliseks stressifaktoriks ka taimeosade mehhaaniline vigastus, mille peamisteks looduslikeks põhjustajateks on tuul, langev varis ja tugevad sademed.
Tropospheric ozone is primarily formed through the reaction of nitrogen oxides NO and NO2 (NOX) and BVOCs in the presence of sunlight.
Troposfääri osoon moodustub peamiselt lämmastiku oksiidide (NO ja NO2) ja biogeensete orgaaniliste lenduvühendite omavahelise reaktsiooni käigus päikesevalguse käes.
Elevated ozone exerts oxidative stress in plants and thus, it alters biochemical adjustments and metabolic shifts.
Kõrge troposfääri osooni tase tekitab taimedes oksüdatiivset stressi, mistõttu toimuvad muutused biokeemilistes reaktsioonides ning metaboolsetes radades.
In addition, non-stomatal ozone deposition contributed to the greater share of ozone flux into the leaf and this was associated with the release of terpenes, collectively implying that a greater share of terpenoid emission upon ozone exposures mostly reflected the modification of terpene release from trichomes on leaf surface (Paper III).
Lisaks sellele oli olulisem roll õhulõhedest sõltumatul osooni sisenemisel lehtedesse ning see kutsus esile terpeenide emissiooni, mis kokkuvõttes viitab sellele, et suurem osa osooni vastusena eritatavatest terpeenidest pärineb lehe pinnal asuvatest trihhoomidest (III artikkel).
Based on time-delay analysis of mono- and sesquiterpene synthase genes, the best correspondence between terpene synthase gene expression and emission was shifted by ca. 2h for mild heat stress, but the time-shift relationship between gene expression and emission was not clear-cut for severe heat stress, implying that severe heat stress significantly impair terpene metabolism (Paper I).
Mono - ja seskviterpeenide süntetaasi geenide analüüsil eri ajahetkedel stressitöötluse järgselt ilmnes, et terpeeni süntaasi geeniekspressiooni ja emisiooni nihe kerge kuumastressi järgselt oli vaid 2 tundi, kuid tugeva kuumastressi puhul selget nihet geeni ekspressiooni ja lenduvühendi emissiooni vahel ei olnud, millest saab järeldada, et tugev kuumastress kahjustab terpeeni ainevahetust (I artikkel).
Therefore, understanding the gap between influence of stress and concomitant changes in plant eco-physiological activity is a vital.
Seetõttu on äärmiselt oluline uurida täpsemalt stressi mõju taimede ökofüsioloogiale.
In addition, there is limited information on the molecular basis of terpenoid biosynthesis upon different abiotic stresses.
Lisaks on vähe teada mil määral mõjutavad erinevad abiootilised stressifaktroid terpenoidide biosünteesi molekulaarsel tasandil.
Particularly, the reduction of photosynthetic characteristics such as A, gs and Fv/Fm, and increased stressed volatile emission responses were greater for combined ozone and wounding treatments followed by separate ozone and wounding treatments.
Kombineeritud stressitingimuste korral vähenesid fotosünteesi karakteristikud näiteks A, gs ja Fv/Fm ning suurenes stressist tingitud lenduvühendite emissioon suuremal määral kui osooni ja mehhaanilise stressi puhul eraldi.
Aims of the study The specific aims of the Thesis were to: 1. study the impact of heat stress on time-dependent changes in photosynthetic characteristics and concomitant changes in mono- and sesquiteprene emission responses; analyze the effects of heat stress on the regulation of β-phellandrene and (E)-β-caryophyllene synthase genes in Solanum lycopersicum ‘Pontica’; and assess the correspondence between time-dependent modifications in mono-and sesquiterpene gene expression and terpenoid emissions through recovery (Paper I).
Töö eesmärgid Antud töö täpsemad eesmärgid olid: 1. uurida ajast sõltuvat kuumastressi mõju nii fotosünteesile kui mono - ja seskviterpeenide emissioonile; analüüsida kuumastressi mõju β-fellandreeni ja (E)-β-karofülleni süntetaasi geenide regulatsioonile tomatil (Solanum lycopersicum ’Pontica’); (I artikkel).
• In N. tabacum ‘Wisconsin’ leaves, acute ozone exposure result in a dramatic decline of foliar gas-exchange characteristics, but the reductions in all these characteristics were almost fully reversible even at the highest ozone concentrations underscoring the high ozone resistance.
• Osoon vähendas oluliselt tubaka (N. tabacum ‘Wisconsin’) lehtede gaasivahetust, kuid isegi kõige kõrgemate kontsentratsioonide korral oli see efekt pöörduv, mis viitab selle liigi tugevale osoonitaluvusele.
Taken together, these key outcomes demonstrated that combined acute ozone and wounding treatments led to synergistic effects on leaf photosynthetic traits and stress volatile emissions.
Kokkuvõttes näitasid need tulemused, et kombineerituna on kõrgel osooni tasemel ja mehhaanilisel vigastusel sünergiline efekt fotosünteesile ning stressi poolt indutseeritud lenduvühendite emissioonile.
The modifications in foliage mono- and sesquiterpene emissions were associated with β-phellandrene and (E)-β-caryophyllene synthase gene expression at mild heat stress.
Kerge kuumastressi puhul aset leidnud muutused lehestiku mono - ja seskviterpeenide emissioonis olid seotud β-fellandreeni ja (E)-β-karofülleeni süntaasi geeni avaldumisega.
The emission rate of LOX volatiles was dose-dependent, but dose-dependency was weaker for mono- and sesquiterpene emissions.
Tubakal sõltus LOX-ühendite emissioon tugevalt osooni annusest, kuid mono - ja seskviterpeenide puhul oli kontsentratsiooni ja emissiooni vaheline kvantitatiivne suhe nõrgem.
3. assess the relationships between ozone concentration and modifications in foliage photosynthetic characteristics and emissions of LOX volatiles and mono- and sesquiterpenes; estimate the leaf ozone uptake between stomatal ozone uptake and non-stomatal ozone deposition; and relate the stomatal ozone flux and non-stomatal ozone deposition with the degree of elicitation of different volatiles in Nicotiana tabacum ‘Wisconsin’ (Paper III).
2. uurida osooni ja mehhaaniliste vigastuste koosmõju fotosünteesile ja lenduvühendite emissioonile stressist taastumise perioodi vältel ning hinnata stressi tugevuse ja emissiooni vastuse kvantitatiivset suhet, võttes arvesse osooni doosi ja õhulõhede kaudu lehte sisenemise kiirust, liigil Eucalyptus globulus Labil (II artikkel) 3. hinnata seoseid osooni kontsentratsiooni ja lehestiku fotosünteesi, LOX-ühendite ning mono - ja seskivterpeenide emissiooni vahel; hinnata osooni jõudmist lehtedesse õhulõhede kaudu ja õhulõhedest sõltumatult; ning siduda seda erinevate volatiilsete ühendite sünteesi indutseerimisega tubakal (Nicotiana tabacum ‘Wisconsin’) (III artikkel).
Typically, high temperature strongly affect plant physiological and biochemical activities particularly photosynthesis, and biosynthesis and emission of volatile organic compounds.
Üks peamistest taime kasvu ja produktiivsust vähendavatest abiootilistest stressifaktoritest on kõrge temperatuur, mis mõjutab tugevalt taimede füsioloogilisi ja biokeemilisi protsesse, eriti fotosünteesi ja biogeensete orgaaniliste lenduvühendite sünteesi ning emissiooni.
Plants release a wide array of biogenic volatile organic compounds both constitutively and upon stress.
Taimed eritavad mitmeid erinevaid biogeenseid orgaanilisi lenduvühendeid nii konstitutiivselt kui vastusena stressitingimustele, mistõttu on lenduvühenditel oluline bioloogiline ja ökoloogiline tähtsus.
The absence of stress dose vs. emission relationship was likely due to removal of ozone in leaf intercellular air spaces and ROS in mesophyll cells by volatile isoprenoids through recovery (Paper II).
Stressi ulatuse ja lenduvühendite emissiooni vahelise kvantitatiivse seose puudumist saab seletada volatiilsete isopenoidide toimega, mis elimineerivad osooni rakuvaheruumidest ning reaktiivsed hapnikuühendeid (ROS) mesofülli rakkudest (II artikkel).
A fluctuating high temperature and in turn, the reduction of plant growth and productivity is a serious issue in tropical and mediterranean crop ecosystems.
Kuumalained on tõsiseks probleemiks troopilistes ja vahemerelistes põllumajanduspiirkondades tuues kaasa suuri saagikadusid.
Ozone is a phytotoxic gas and one of the key abiotic stress factors.
Samuti on väga oluline abiootiline stressifaktor fütotoksiline gaas – osoon.
In addition, the emission responses of stress volatiles act as one of the sensitive indicators for the degree of stress influenced by plants.
Lisaks sellele võimaldab stressivastusena taimes sünteesitavate biogeensete orgaaniliste lenduvühendite kogus määrata taime mõjutava stressi ulatust.
There is a scarcity of information about the global scale of photosynthesis and volatile emission responses altered by oxidative stresses induced by heat, ozone, and wounding, and their relationship with concomitant changes in physical and chemical properties of atmosphere.
Globaalsel skaalal on vähe informatsiooni kõrge temperatuuri, osooni ja mehhaaniliste vigastuste tagajärjel tekkinud oksüdatiivse stressi mõjudest fotosünteesile ning lenduvühendite emissioonile.
• In E. globulus leaves, the physiological and biochemical responses to a combined effect of ozone and wounding through recovery were different from the responses in plants treated with ozone and wounding separately.
• Füsioloogilised ja biokeemilised muutused ning taastumisprotsess eukalüptil (E. globulus) erinesid olenevalt sellest, kas lehti vigastati mehhaaniliselt ning töödeldi osooniga samaaegselt või rakendati stressitöötusi eraldi.
Differential regulation of release of leaf stress volatiles: from terpene synthase gene expression to emission responses under heat, ozone and wounding stresses
Biogeensete lenduvühendite emissiooni regulatsioon stressitingimustes: geeniekspressioonist lenduvühendite emissioonivastusteni erinevate abiootiliste stresside korral
Furthermore, there are three main photosynthetic traits, net assimilation rate, stomatal conductance to water vapour, and changes in maximum quantum yield of photosystem II, are also modified upon stress in parallel with volatile emissions.
Lenduvühendite emissiooni kõrval mõjutab stress ka teisi olulisi parameetreid: fotosünteesi, õhulõhede juhtivust ja fotosüsteem II maksimaalset kvantsaagist.
Therefore, combined ozone and wounding treatments are predicted to result in synergistic effects on key plant physiological activities such as photosynthetic characteristics and volatile emission responses.
Arvatakse, et kombineerituna on osoonil ja mehhaanilistel vigastustel vastastikune koosmõju taime füsioloogiale, fotosünteesile ja lenduvühendite emissioonile.
In comparison with a similar study shows, that varroa destructor is the biggest problem in Harjumaa and Lääne-Virumaa.
Võrdluses varem koostatud samalaadse uurimusega selgus, et varroatoos on probleemsem Harjumaal ja Lääne-Virumaal.
This study is mostly focused on diseases and vermin, which cause the hives to perish.
Peamiselt keskendub see töö erinevatele haigustele ja kahjuritele, mis põhjustavad mesilasperede hukkumist.
The causes of beehives perishing in Estonia during 2011 and 2012
Mesilasperede hukkumise põhjused Eestis aastatel 2011-2012
The comaprison also shows that bees abandoning their hives is also a big concern.
Võrdlusest selgus ka, et mesilasperede kadumine tarust on endiselt murettekitav.
From the analysis made by the apiculturist we can see that for different reasons 69 hives died in 2011 and 84 hives in 2012.
Küsitluses osalenud mesinike analüüsist võib järeldada, et erinevate põhjuste tõttu hukkus 2011. aastal 69 ja 2012. aastal 84 mesilasperet.
In 2011 the largest reasons for perishing were varroa destructor and bees leaving the hives, in 2012 the reasons were marten, hunger, varroa destructor and other reasons.
2012. aastal hukkus enim mesilasperesi nälja, nugise, varroalesta ja muude põhjuste tõttu.
This currents bachelor degrees studys purpose is to determine the reasons why beehives perished in Estonia during 2011 and 2012.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada mesilasperede huku arvatavad põhjustajad Eestis aastatel 2011-2012.
For the research a form was compiled, which was sent to different apiculturist all over Estonia, the results were compared to previous research.
Antud töö läbiviimiseks koostati ankeet, mis saadeti mesinikele Eestimaa erinevais paigus.
This new knowledge could give a more comprehensive approach to the research problem.
See teadmine võimaldaks analüüsida uurimisprobleemi põhjalikumalt.
Local government is responsible in organizing the spatial development of its territory.
Kohalik omavalitsus on vastutav oma territooriumi ruumilise arengu eest.
It is planning it through comprehensive-, thematical- and detailed plans.
Ta korraldab selle planeerimist üld-, teema- ja detailplaneeringute kaudu.
Local government’s duties include management of the planning process and making decisions about planning solutions.
Kohaliku omavalitsuse ülesandeks on planeerimise protsessi juhtimine ja planeeringute lahenduste üle otsuste langetamine.
Including the cooperation between developer, planner, public, county governor and local government and also their statements about the planning process.
Sealjuures käsitleda arendaja, planeerija, avalikkuse, maavanema ja kohaliku omavalitsuse suhtlust ning nende seisukohti planeerimise protsessis.
In the further studies one should focus in the communication between different parties who are involved in the planning process.
Edaspidistes uurimustes võiks keskenduda detailplaneerimise protsessis osalejate omavahelisele koostööle.
Based on this the aim of the thesis is to find out how local government organizes the compiling of the detailed plans in its territory.
Tulenevalt eelnevast on magistritöö eesmärgiks selgitada välja, kuidas korraldab kohalik omavalitsus oma territooriumil detailplaneeringute koostamist.
To achieve the aim, case studies about three Ülenurme rural municipality’s detailed plans have been carried out.
Magistritöö eesmärgi saavutamiseks on viidud läbi juhtumiuurimused Ülenurme vallas kehtestatud kolme detailplaneeringu kohta.
The results of the master's thesis showed that the planning process can be divided according to the theory and the empirical research: 1) initiation of detailed plan; 2) compilation of detailed plan; 3) adoption of detailed plan, public display and public hearing; 4) supervision over the compilation of detailed plan and 5) validation of detailed plan.
Magistritöö tulemustest selgus, et detailplaneerimise protsess koosneb uuritud detailplaneeringute ja töös käsitletud teooria põhjal viiest etapist: 1) detailplaneeringu koostamise algatamine; 2) detailplaneeringu koostamine; 3) detailplaneeringu vastuvõtmine, avalik väljapanek ja avalik arutelu; 4) järelevalve detailplaneeringu koostamise üle ning 5) detailplaneeringu kehtestamine.
Specifically, the documents of the detailed plans and the notarized real estate development agreements have been analyzed.
Täpsemalt on analüüsitud detailplaneeringute toimikutes olevaid dokumente ning nende detailplaneeringute kohta sõlmitud notariaalseid kokkuleppeid kinnisasja arendamise kohta ja isikliku kasutusõiguse seadmise lepinguid.