natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By the results of measurements, it also turned out that the medium width of the annual ring of the pruned spruces was 2,02 mm and unpruned spruces was 1,62 mm.
Lisaks selgus mõõtetulemuste põhjal, et keskmine aastarõnga laius laasitud kuuskedel oli 2,02mm ja laasimata puudel 1,62mm.
 How does pruning affect the width of the annual ring?
 Kuidas mõjutab laasimine aastarõngaste laiust?
 How large quantity of sawn timber without branches is possible to get from model trees?
 Kui suures mahus on võimalik antud mudelpuude põhjal saada oksavaba saematerjali?
Teodor Krigul has explored throughly pruning effects of conifers last century.
Eelmisel sajandil on okaspuu laasimise mõjusid põhjalikumalt uurinud Teodor Krigul.
The Effect of Pruning Living Spruces on Lumber Quality
Elusate kuuskede laasimise mõju saematerjali kvaliteedile
Calculating cutting patterns of the timber sawing came out that due to the pruning the possible yield of sawn timber without branches is 56%.
Saekavade arvutusel selgus, et tänu laasimisele on antud mudelpuude põhjal võimalik saematerjali väljatulekust saada 56% oksavaba lauda.
The research is composed to investigate the sawn wood quality changes and the yield of pure sawn timber of pruning living spruces.
Bakalaureusetöö on koostatud uurimaks saematerjali kvaliteedimuutusi ja oksavaba materjali väljatulekut elusate kuuskede laasimise teel.
The data is collected in the pruning test area measuring width of annual rings of the randomly picked six model tree trunk disks of four different heights.
Andmed on kogutud laasimise katsealalt kuue juhuslikult valitud mudelpuu neljalt erinevalt kõrguselt saetud tüveketaste aastarõngaste mõõtmisega.
There were taken four stem discs in different heights to measure width of annual rings from every spruce.
Valimisse sattus 3 laasitud ja 3 laasimata kuuske, millelt igaühelt võeti aastarõngaste mõõtmiseks neljalt erinevalt kõrguselt saetud tüveketas.
It should also be examined how a very small percentage of the cutting would affect the innovation.
Veel tuleks uurida, kuidas väga väike väljaraie protsent mõjutab uuenduse teket.
Capercaillie (Tetrao urogallus L.) population in Estonia has decreased significantly over the last few decades.
Metsise (Tetrao urogallus L.) populatsioon on Eestis märgatavalt vähenenud viimaste aastakümnete jooksul.
Current protection of capercaillie’s habitat does not fulfil its purpose.
Metsise elupaikade kaitse ei täida oma eesmärki.
If cutting down 25% from the stand volume, it occurs that the deciduous-regeneration is more than 10 000 trees/ha.
Välja raiudes 25% puude mahust tekib lehtpuu-uuendust rohkem kui 10 000 puud/ha.
This study is describing the factors why the population of caprecaillie is decreasing so dramatically, which are the availability of food, weather conditions, predators, hunting by humans, drainage and deforestation.
Nendeks on toidu kättesaadavus, ilmastik ja kliima, kisklus, küttimine, metsade kuivendamine ning raiete mõju.
Forest management possibilities in restored habitat of capercaillies (Tetrao urogallus L.)
Metsise (Tetrao urogallus L.) elupaikade taastamise metsamajanduslikud võimalused
Cutting in the protected areas should increase the capercaillies quality of life, but even a little cutting would affect the intensive growth of understorey.
Kaitsealadel tuleks kujundusraietega tõsta metsise elukvaliteeti, kuid juba väike väljaraie protsent on oluline uuenduse mõjutaja.
The aim of this master thesis is to find out how to create suitable habitats for capercaillies, which would improve their quality of life and expand their lifespan.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas tekitada raiete abil metsisele sobiv metsakooslus, mis parandaks ala sobivust metsisele pikaks ajaks ning omakorda ei nõuaks pidevat järgnevate raietega sekkumist.
Statistically, the number of trees per hectare affects the density of deciduous regeneration (p<0.05), but it will not affect the coniferous (p=0.077).
Ülarinde puude arv hektaril mõjutab statistiliselt lehtpuuuuendust (p<0,05), kuid okaspuu-uuendust see ei mõjuta (p=0,077).
The survey showed that the degree of stocking does not statistically affect the deciduous understorey (p=0.144) and the conifer understorey (p=0.175).
Uuringust ilmnes, et täius ei mõjuta statistiliselt lehtpuu-uuendust (p=0,144) ega okaspuu-uuendust (p=0,175).
The understorey of peatland forests is mainly affected by the percentage of cutting volume, including both the deciduous understorey (p<0.05) as well as the coniferous understorey (p<0.05).
Kõige rohkem mõjutab kõdusoometsade uuendust väljaraie protsent, sealhulgas nii lehtpuuuuendust (p<0,05) kui ka okaspuu-uuendust (p<0,05).
Volume of first cohort does not significantly affect the deciduous understorey (p=0,904) or conifer understorey (p=0.395).
Oluliselt ei mõjuta I rinde tagavara lehtpuu-uuendust (p=0,904) ega okaspuu-uuendust (p=0,395).
For example, the understorey is too dense and the deciduous regeneration innovates intensively in the peatland forests.
Kuivenduse tagajärjel tekkinud kõdusoometsades tekib lehtpuu-uuendus väga intensiivselt.
Photovoltaic Panels in Energy Supply
Päikeseelektripaneelid energiavarustuses
Also there was brought out potential for several renewable resources and volumes achieved so far.
Lisaks toodi välja erinevate taastuvate energiaallikate potentsiaal ning siiani saavutatud mahud.
Rapidly growing population stands society face to face to a problem - how to meet global energy needs.
Rahvastiku kiire kasvu tõttu seisab ühiskond silmitsi probleemiga - kuidas tagada kõigi elanike energiavajadus.
In previous decades, this has been done using fossil mineral resources, of which energy production will be exhausted in the coming decades.
Eelnevatel aastakümnetel on selleks kasutatud fossiilseid maavarasid, milledest energia tootmine võib ammenduda järgmiste aastakümnete jooksul.
This thesis is aimed to assess the possibilities of using solar panels and production rate in global production of renewable resources.
Magistritöö eesmärgiks oli hinnata päikesepaneelide kasutusvõimalusi praeguses majandussituatsioonis ning toodangu osakaalu globaalses tootmises.
It is a sustainable, providing several different types of energy when being processed and it offers different jobs for the plant to work.
Tegemist on jätkusuutlikuma energia tootmise viisiga mille tootmisprotsessi tulemusena tekib erinevaid energialiike ning inimeste tööhõive on suurem.
Thesis concluded that solar panels contribution to produce energy from renewable energy resources is ver small.
Lõputöö tulemuste põhjal võib öelda, et päikesepaneelide osakaal taastuvenergiaallikatest energia tootmisel on globaalselt väga väike.
As the solar panel production capacity globally is small and it does not offer jobs, the author suggests to invest in bioenergy plants.
Päikesepaneelide tootmismaht pole suur ning antud valdkond ei loo inimestele uusi töökohti, ega ole majanduslikult tasuv.
Other than that, it pollutes our surrounding and harms nature.
Samuti on see kahjulik kogu keskkonnale.
In addition, it creates a big question to next generations - how to cope with energy needs if the resources are running out.
Samuti tuleks arvestada asjaoluga, et energiatarbeks vajalike maavarade mõjutab järeltulevate põlvede heaolu.
Both the spatial claims and the appearance of renewable energy assimilation should be considered (Stremke, S. 2007) revealing an uncertainty on the best way to approach situations that have a more direct effect on the local community rather than a regional scale.
Tuleb kaaluda nõudeid ruumile kui ka taastuvenergia assimilatsiooni ilmumist (Stremke, S. 2007), mis näitab ebakindlust selle suhtes, kuidas kõige paremini läheneda olukordadele, millel on otsene mõju kohalikule kogukonnale, ja mitte arvestada ainult üldist kasu.
Sustainable Energy Landscapes: Landscape architecture applied to energy transition process in multifunctional landscapes
Jätkusuutlikud energiamaastikud: Maastikuarhitektuuri roll jätkusuutlikele energiasüsteemidele üleminekus multifunktsionaalsetes maastikes
This sense of ownership and pride could play a huge role on how we shape our landscapes fromnow on and achieve better results on this quest for an energy transition.
Omamine ja uhkus võiksid mängida suurt rolli, kuidas kujundada oma maastikke edasi ja saavutada paremad tulemused taastuvenergiale ülemineku jaoks.
The outcome of this research proved multifunctionality is key to achieve spatial quality as well as local quality, meaning the community’s acceptance of what the professional purposes is a very important variable to the success of the project; a successful energy transition project should consider the landscape and all its functions (recreational and ecological) and decide which ones are worth preserving; and hiding these new infrastructures isn’t the solution but making the people proud of owning it might be.
Uurimistöö tulemusena ilmnes, et ruumiline kvaliteet ja kohalikud saavutused on multifunktsionaalsed, mis tähendab, et kogukond aktsepteerib projekti edu seisukohalt väga olulisi aspekte; edukas energia ülemineku projekt peaks arvestama maastikku ja kõiki selle funktsioone (puhke- ja ökoloogilsi) ning aitama otsustada, millised neist on väärt säilitamist.
The aim of this thesis is to develop a set of guidelines and steps that compose a design process on how to address the energetic thematic when applied to a specific context of spaces deprived from their original beauty and function but that still mean a lot to their local communities.
Käesoleva töö eesmärk on välja töötada suuniste ja sammude kogum, kuidas tegeleda energia temaatikaga, kui seda rakendatakse kontekstis, kus funktsionaalsus on olulisem kui ilu ja elukeskkond.
The biggest energetic challenge is the knowledge gap existing in the renewable energy production field regarding to how to produce it fast enough, with good quality standards and in a sustainable way (Stremke, S. 2018), due to still not being clear what’s the best approach to adopt on the clean energy production field as well in sustainable energy transition process in built environments.
Veel ei ole selge, milline on parim lähenemisviis puhta energia tootmise valdkonnas, samuti vajab lahtimõtestamist keskkond, mis on võetud kasutusele et minna üle säästva energia tootmisele ja kasutamisele.
First foliar application was on 13.05.2016.
Esimene pritsimine tehti 13.05.2016.
In the experiment 7 products were used: Raycat Growth, Aminocat, Ruter AA, Aton AZ, Prolis, Ekolist and Sulfone.
Katses kasutati 7 preparaati: Raycat Growth, Aminocat, Ruter AA, Aton AZ, Prolis, Ekolist ja Sulfone.
In autumn the field was fertilized with mineral fertilizer NPK 3-8-20, 350 kg/ha.
Sügisel anti mineraalväetist - NPK 3-8-20 normiga 350 kg/ha.
In spring 500 kg/ha Yaramila Cropcare 11-11-21 was applied.
Kevadel väetati Yaramila Cropcare 11-11-21, 500 kg/ha.
During the vegetation period 175 kg/ha ammonium nitrate was used as well.
Kasvuaegselt kasutati 175 kg/ha ammoniumsalpeetrit.
Other products increased the yield.
Kuid teiste preparaatide kasutamine tõstis kogusaaki.
Garlic cloves were planted in field size 7m2 .
Taliküüslaugud istutati neljas korduses 7m2 suurusele katselapile.
Each group was weighted and based on the results, the total yield was calculated.
Iga katsevariandi saak kaaluti ning arvutati kogusaak.
In 2015.-2016. was carried out a field experiment in Estonia, Jõgeva country, Pala parish, Tooma production field with the cultivar ’Ziemiai’ by using biostimulants and foliar application.
2015.-2016. aastal viidi läbi lehe kaudu väetamise katse küüslaugu sordiga ’Ziemiai’ Jõgevamaal, Pala vallas, Tooma talu tootmispõllul.
The hypothesis was confirmed by the fact that biostimulants had an effect on the plants and increased the yield of garlic.
Püstitatud hüpotees sai kinnituse - biostimulantidel on positiivne mõju taime saagi kujunemisele ning taime kasvule.
After the harvest, garlic was dried and calibrated by the diameter in 6 groups.
Küüslauku kuivatati ning hiljem sorteeriti läbimõõdu alusel 6 suurusrühma.
The control was sprayed with water.
Kontrollvarianti pritsiti veega.
The aim of this thesis was to determine the effect of biostimulants on garlic (Allium sativum L.) plants development and formation of yield.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada biostimulantide mõju küüslaugu (Allium sativum L.) saagikusele ning püstitatud hüpotees oli, et biostimulandid suurendavad küüslaugu saagikust.
The influence of fertilization on the development and yield formation of garlic (Allium sativum L.) plants
Väetamise mõju küüslaugu taimede arengule ja saagi kujunemisele
There odour based orientation and behaviour are yet less studied, but knowledge would provide real insight about the effects of insecticides on beneficial predator insects.
Jooksiklaste lõhnade tajumisel baseeruvat orienteerumist ja käitumist on seni veel vähe uuritud, kuid teadmised sellest võimaldaksid anda selgema ülevaate insektitsiidide tegelikest mõjudest kasulikele lülijalgsetele põllumajanduskõlvikutel.
The effects of insecticides on carabid beetles olfactory orientation
Insektitsiidide mõju jooksiklaste lõhnaorienteerumisele
 NeemAzal-T/S, Actara 25 WG and Decis Mega volatilized compounds did not cause paralysis or death.
 Preparaatidest NeemAzal-T/S, Actara 25 WG ja Decis Mega lendunud ühendid ei põhjustanud uuritud jooksiklaste liikidel paralüüsi ega surma.
Test results:  Different carabid beetle species distinguished the odours of food and insecticides from the used moistened (99% RH) clean air.  NeemAzal-T/S had a similar effect to all studied carabid beetle species.
Katsetulemused:  Erinevad jooksiklaste liigid eristasid niiskest (99% RH) puhtast õhust toidu- ja erinevate insektitsiidide lõhnu.
 Carabus granulatus made choice between smells quickly, so the experimental period should not exceed 20 minutes.
 Sõmerjooksikud teevad lõhnavaliku kiiresti, kuni 20 minuti jooksul.
 Decis Mega volatile compounds were more attractive to Carabus granulatus than odours from Actara 25 WG and NeemAzal-T/S, which means that they did not recognize Decis Mega repellent effects.
 Püretroidpreparaadi Decis Mega lõhnad avaldasid sõmerjooksikutele atraktiivsemat mõju kui Actara 25 WG ja NeemAzal-T/S preparaatidest lenduvad lõhnaühendid, millest võib järeldada, et see jooksikuliik ei erista preparaadis Decis Mega olevat eemalepeletavat ehk repellentset komponenti.
 Carabus granulatus preferred a pure food to food mixed with Actara 25 WG, but to Carabus nemoralis and Pterosichus niger were Actara 25 WG mixed with food more attractive than the pure food.
 Sõmerjooksikule valmikutele mõjus puhas toit, võrreldes neonikotinoid Actara 25 WG segatud toiduga atraktiivsemalt, samas kui aia- ja suur-süsijooksikule oli neonikotinoidiga segatud toit atraktiivsem kui puhas toit.
 Carabus granulatus and Pterosichus niger preferred Actara 25 WG odours more than smells from food, but Carabus nemoralis adults preferred the odours of food more than Actara 25 WG´s.
Sõmer- ja suur-süsijooksikute valmikutele toimisid Actara 25 WG töölahusest lenduvad lõhnaühendid atraktiivsemalt, kui toidust lenduvad ühendid, samas kui aiajooksiku valmikud eelistasid pigem toidu lõhnu, kui Actara 25 WG lenduvad ühendid.
Carabid beetles chose NeemAzal-T/S and food odors in equal measure.
Jooksiklased reageerisid katseareenil neemipreparaadist ja toidust (purustatud jahumardika vastsetest) lenduvatele lõhnadele võrdsel määral.
 Pterosichus niger chose pure food and food mixed with Actara 25 WG in equal measures.
 Suur-süsijooksiku valmikud ei eristanud puhast toitu toiduga segatud neonikotinoidist Actara 25 WG-st. Aia- ja sõmerjooksikud eelistasid toidule aga puhast Actara 25 WG preparaadi töölahust.
An important issue is GNSS (Global Navigation Satellite System) positioning accuracy.
Oluliseks probleemiks on GNSS (Global Navigation Satellite System) asukoha määramise täpsus.
The average height of the first layer dominant species of all 819 permanent plots from 26 different site types were included in the study.
Analüüsi kaasati kõigi 819 püsiproovitüki esimese rinde takseerkõrgused 26-st erinevast kasvukohatüübist.
Inventory data was collected by ENFRP workgroup during 2009 – 2014.
Takseerandmed on inventeeritud KKPRT uurimisrühma poolt aastatel 2009-2014.
Based on other similar studies, explanations were given to stand height differences if possible, nevertheless control inventory should be carried out on problematic plots in order to give final decisions.
Töö autori hinnangul õnnestus mitmele proovitükile vastavalt varasemate samalaadsete uurimuste kogemustele tuginedes anda usutavad põhjendused kõrguste erinemise põhjustest, kuid sellele vaatamata tuleks lõplike otsuste langetamiseks käia probleemsetel proovitükkidel kontrolltakseerimistel.
Lidar height data is very fine for evaluating stand height.
Lidari kõrgusandmed sobivad puistu kõrguse hindamiseks väga hästi.
Lidar data was collected by Estonian Land Board during the regular topographic flights from2009 to 2013.
Lidari kõrgusandmed pärinevad Eesti Maa-ameti regulaarsetelt lendudelt aastatel 2009 – 2013.
The correlation coefficient between Htaks and H95 was as high as 0,975.
Lidari mõõdetud puistu kõrgusena kasutati töös kõrgusjaotuse 95-protsentiili (H95), mille korrelatsioonikordaja takseeritud kõrgusega (Htaks) oli 0,975.
Attention must be paid interpreting stand height on early spring data and in sparse stands or in stands with diverse structure.
Tähelepanelik tuleb olla varakevadiste lennuandmete tõlgendamisel ning hõredate või eriilmelise struktuuriga puistute kõrguse hindamisel.
The correlation coefficients were strong and reliable for all dominant tree species.
Takseerandmete ning lidarandmete vahel ilmnesid kõigi enamuspuuliikide korral usaldusväärsed ja tugevad lineaarsed seosed.
Lidar data based estimation of forest height on permanent sample plots
Lidarandmete kasutamine metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel puistu kõrguse hindamiseks
The purpose of this study is to analyse and check forest inventory data of Estonian Network of Forest Research Plots (ENFRP) with lidar data.
Töö eesmärgiks olnud Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkide (KKPRT) mõõdetud puistukõrguse analüüsimisel ning kontrollimisel lidari kõrgusandmete järgi eristusid teistest proovitükkidest keskmisest suurema kõrguste erinevuse tõttu 25 püsiproovitükki.
Underestimation as well overestimation of lidar height occured.
Esines nii lidari järgi takseerandmetest kõrgemaid kui madalamaid proovitükke.
If share of renewable energy is viewed by month, then it turns out that largest share was in May (33,06%), followed by April (30,42%) and then September (27,84%).
Kui vaadata taastuvenergia osakaalu kuu lõikes, siis kõige suurem osakaal oli mai kuus (33,06 %), järgmiseks tuli aprilli kuu (30,42 %) ja siis septembri kuu (27,84 %).
When modeling the model, it turned out that annual share is 11,30%.
Mudeli modelleerimise käigus tuli välja, et aastane hoone taastuvenergia osakaal on 11,30%.
To archive the aim, model of the building’s heating demand was created using SciLab 6.0.2 with Coselica blocks.
Töö eesmärgi saavutamiseks loodi hoone küttevajaduse mudel SciLab 6.0.2 keskkonnas kasutades Coselica plokke.
In this research, overview of the increasing use of solar panels is given, where also their types and different installation methods are described.
Töö annab ülevaate hetkel päikesepaneelide kasutuse sagenemisest, nende tüüpidest ning erinevatest paigaldusviisidest.
The aim of this thesis is to find out how much it is possible to increase the percentage of renewable energy in the building heating system, using polar panels with direct connection.
Töö eesmärk on välja selgitada, kui palju on võimalik hoone küttesüsteemis tõsta taastuvenergia osakaalu, kui kasutatakse päikesepaneele elekterveesoojendi otseühendusega.
In future, it is proposed to use solar panels, which have higher total power to cover the heat demand of a building.
Arendusena pakutakse välja suurema päikesepaneelide koguvõimsusega paneelidekompleksi kasutamist, et katta paremini soojavajadust.
Using electrical boiler with solar panel direct connection in building heating
Elekterveesoojendi kasutamine hoone küttesüsteemis PV paneelide otseühendusega
This work consist of two chapters, theoretical and empirical.
Töö koosneb kahest peatükist, teoreetilisest ja empiirilisest.
In theoretical part the author gives an overview of companies profitability indicators and the importance of analysing them.
Teoreetilises osas annab autor ülevaate ettevõtte tasuvuse näitajatest ja nende analüüsimise tähtsusest ning võimalustest.
Evaluating company's profitability on the example of AS KH Energia-Konsult
Ettevõtte tasuvuse leidmine AS KH Energia-Konsult näitel
The aim of this bachelors thesis was to find out, analyse and make conclusions about companies profitability indicators as an example of AS KH Energia-Konsult.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli ettevõtte tasuvusnäitajate leidmine, nende analüüsimine ja saadud tulemuste põhjal järelduste tegemine AS KH Energia-Konsult näitel.
To comparsion the author has taken AS KH Energia-Konsult economic reports and the same field of activity companies middle figures during the period 2005-2011.
Selleks, et ettevõtte tasuvust hinnata, võrreldi näitajaid samas tegevusalas tegutsevate ettevõtetega perioodil 2005-2011.
To find the firm’s profitability author has taken five main indicators which are accounting profit, net profit margin, ROA – return on assets, ROE – return on equity and COE – economic profit.
Hindamiseks võeti puhaskasum, majanduslik kasum ja rentaablusnäitajatest müügikäibe, koguvara ning omakapitali puhasrentaablus.
In empirical part the author has described the company AS KH Energia-Konsult and also analysed the results.
Empiirlises osas on iseloomustatud ettevõtet AS KH Energia-Konsult, mille näitel on väljatoodud puhaskasum ja arvutatud rentaablusnäitajad.
Final thesis has been divided into two main parts.
Lõputöö jaguneb kahte suunda.
That includes the selection of hardware and software and theoretical base for developing them for needed applications, description of a technological process and drawings of mechanically manufacturable parts.
See sisaldab endas riistvara ja tarkvara valikut, teoreetilist alust arendamaks neid vajatavatele rakendustele, tehnoloogilisi kirjeldusi ja jooniseid mehaaniliselt töödeldavate osade tarvis.
Development of Estonian University of Life Sciences Electrical Machines Laboratory
Eesti Maaülikooli elektrimasinate labori arendus
The purpose of the project was to develop an electrical machines laboratory in Estonian University of Life Sciences.
Lõputöö eesmärk oli arendada Eesti Maaülikooli elektrimasinate laborit.
During the thesis author tested lab equipment and made theoretical base for developing those two main subjects.
Töö teine eesmärk oli välja arendada süsteem, mis visualiseeriks elektrimasinate tunnusjooni.Töö vältel töötati välja teoreetiline alus nende kahe suuna arenduseks.
The first was to develop an electrical machines test bench to make setup time shorter and shafts correctly aligned.
Eesmärgiga vähenda õppestendi seadistusaega ning täpsemat seadistust.
The second purpose of the final thesis was to develop a system which would visualize the characteristics of electrical machines.
Esimene neist hõlmas endas elektrimasinate õppestendi arendust.
Energy saving in street lighting with lighting flow dimmer-stabilisers in example of Puurmani junction
Elektrienergia kokkuhoid tänavavalgustuses pingemuundurite abil Puurmani liiklussõlme näitel
The aim of the bachelor's thesis was to describe and calculate the saving of the lighting flow dimmer-stabilisers which were added to the Puurmani junction streetlighting to save energy.
Võimalik on mõõta valgustite poolt tekitatava valguse parameetreid erinevatel pingemuundurite säästureziimidel ja võrrelda tulemusi seaduses ettenähtud normidega.
Keywords: Puurmani junction, streetlighting, energy saving, lighting flow dimmer stabilisers, energy efficiency.
Elektrienergia kokkuhoid tänavavagustuses pingemuundurite abil Puurmani liiklussõlme näitel sisaldab järgnevaid tulemusi, järeldusi ja soovitusi: 1.
In the third part author calculated the energy efficiency by the installed modules.
Uuritud perioodil on muunduritega saavutatud ligikaudu 30,8 % kokkuhoid.