natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The evaluation of long-term influence of the LEADER-measure is necessary to determine the extent to which the investment support of entrepreneurship measure in the JAP area over the 2008-2013 period has met its objectives.
LEADER-meetme pikaajalise mõju uurimine on vajalik, et hinnata kuivõrd on JAP tegevuspiirkonnas 2008-2013 ettevõtlusmeetmete investeeringutoetused mõjutanud meetme eesmärkide täitmist.
A long-term socio-economic impact on the JAP area in terms of sales revenue, new developed products/services and new jobs in the region was identified in respect of 25 applicants.
Pikaajaline sotsiaalmajanduslik mõju on avaldunud 25 rahastatud ettevõtte müügitulu kasvus, uutes väljaarendatud toodetes/teenustes ja piirkonda loodud uutes töökohtades.
In this case study, the combined methodology has been adapted for piloting using a differential ratio of comparison with the growth of sales revenue, new products/services, jobs created and maintained comparing these with the same group's past values.
Kvantitatiivse meetodina kasutatakse diferentshinnangut võrdlusgrupita, kus võrreldakse sama grupi minevikuväärtuseid ja mille mõõdikuteks on müügitulu kasv, uued tooted/teenused, loodud ja säilitatud töökohad.
The long-term influence of entrepreneurial grants of LEADER measure in the area of NGO Järva Arengu Partnerid
LEADER-meetme ettevõtlustoetuste pikaajaline mõju MTÜ Järva Arengu Partnerid piirkonnas
From a social point of view, the implementation of the seven elements of the LEADER approach was explored by examining the development of the region and enterprises.
Sotsiaalset mõju uuritakse kvalitatiivselt läbi LEADER-lähenemise seitsme elemendi rakendumise piirkonna ja ettevõtete arendamisse.
The purpose of this work is to identify the long-term impact of LEADER-measure using a pilot study about the NGO Järva Arengu Partnerid entrepreneurial projects in the area over the 2008- 2013 period.
Käesoleva pilootuuringu eesmärk on LEADER meetme toetuste pikaajalise mõju välja selgitamine MTÜ Järva Arengu Partnerid piirkonna 2008-2013 ettevõtlusprojektitoetuste baasil.
Due to the intensity of competition, retailers face the problem of how to increase product/goods sales.
Konkurentsi tiheduse tõttu on jaekaubandusettevõtted probleemi ees, kuidas toodete/kaupade müügimahtusid suurendada.
As a result, more attention has been paid in the retail sector to stimulating sales in order to influence the customer community and achieve the goals of the retail company.
Sellest tulenevalt on jaekaubanduses hakatud rohkem tähelepanu pöörama müügi stimuleerimisele, mis on mõeldud ostjaskonna mõjutamiseks ja jaekaubandusettevõtte eesmärkide saavutamiseks.
In addition to sales statistics, the author used content analysis of interview texts with the retail chain X marketing manager, production manager and fresh fish purchaser to gather information on sales stimulation techniques.
Lisaks müügistatistikale kasutas autor müügi stimuleerimisvõtete kohta täiendava informatsiooni kogumiseks jaeketi X turundusjuhiga, tootmisjuhiga ja sisseostujuhiga tehtud intervjuude tekstide sisuanalüüsi.
Assessment of the stimulation of sales of Estonian fresh fish in the retail chain X in 2017–2018
Hinnang eestimaise värske kala müügi stimuleerimisele jaeketis X aastatel 2017-2018
The results of the Master's thesis showed that, in order to promote the sale of fresh fish goods, there are mainly sales campaigns in retail chain X. The author's suggestion would be to classify the retail chain X stores according to the assortment of fresh fish and the size of the sales area and to use more personal sales to increase the sales volume of fresh fish, also to harmonize the visually correct display of the products in retail chain X and conduct tastings to fish products.
Autoripoolne ettepanek oleks klassifitseerida jaeketi X kauplused lähtuvalt kaupluste värske kala sortimendist ja müügipinna suurusest ja kasutada värske kala müügimahu suurendamiseks enam isiklikku müüki, väljapanekute ühtlustamist jaeketi X kauplustes ja kalatoodete degustatsioonide läbiviimist.
In the course of the Master's thesis, the author carried out an analysis of sales statistics of the retail chain X for 2017-2018 in the category of fresh fish.
Magistritöö käigus analüüsiti autori poolt jaeketi X aastate 2017-2018 müügistatistikat värske kala kaubakategoorias.
The aim of the Master's thesis is to find the methods of stimulating sales of Estonian fresh fish sold in 2017–2018 in the retail chain X and to evaluate the performance of these methods.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada jaeketis X eestimaise värske kala müügil kasutatud müügi stimuleerimise võtted aastatel 2017-2018 ja anda hinnang nende tulemuslikkusele läbi müügimahtude ja müügikatete muutuse.
Milk production has successfully increased in Estonia during the previous decades thus developing different milking technologies.
Piimatootmine on Eestis kasvanud aastakümnete jooksul jõudsalt, sellega käsikäes on arenenud erinevad lüpsitehnoloogiad.
The purpose of this study is to examine different milking technologies and their effect on the cattle’s health as well as on the company’s economic indicators in Estonian dairy farms and to evaluate the producticity of different technologies.
Käesoleva magistritöö eesmärk oli uurida Eesti piimatootmisettevõtetes kasutavate lüpsitehnoloogiate mõju karja tervisele ja ettevõtete majandusnäitajatele ning selgitada välja, missugune on tootlikkus erinevate tehnoloogiate kasutamisel.
In addition to high productivity more focus has been put on the well-being of the cattles as it is the foundation of good health and increased productivity.
Aina enam on hakatud kõrge tootlikkuse kõrval tähtsustama piimakarja heaolu, kuna see on aluseks karja tervise ja tootmistulemuste parendamisel.
More productive proved to be large manufacturers with cattles and small producers that use pipeline technology.
Suurtootjatest on produktiivsemad lüpsiplatsi kasutajad ning väiketootjatest torusselüpsi kasutavad ettevõtted.
The productivity results indicated that the bigger the cattles the better are the milking indicators on an individual animal.
Tootlikkust käsitlevatest tulemustest selgus, et mida suurem on piimatootmisettevõtte kari, seda suurem on ka piimatoodang lehma kohta.
Productivity and health of Estonian dairt catlle based on themilking technology used in the farm
Eesti piimatootmisettevõtete tootlikkus ja lüpsikaja tervis tulenevalt ettevõttes kasutatavast lüpsitehnoloogiast
There is no single correlation between the technology used in a farm and the health of the dairy cattle.
Piimatootmisettevõttes kasutusel oleva lüpsitehnoloogia ja karjatervise kohta ei saa ühest seost välja tuua.
However, the milking technlogy used in a farm affects the occurrence of specific diseases and health problems.
Küll aga on iga lüpsitehnoloogia puhul karjatervise probleeme ja haigusi, mis on positiivselt seotud laudas kasutava lüpsitehnoloogiaga.
By planning with views, it is possible to reduce the conflicts and problems, and to create new values.
Kasutades vaateid, on võimalik konflikte ja probleeme minimaliseerida, aga vaated loovad ka uusi väärtusi.
The subject of planning with views, have not been researched in Estonia before.
Seni pole Eesti maastikuarhitektuuris vaadete planeerimist uuritud.
It focuses on the aim of the views, why they are important, and about their possible usages in planning.
Töö keskendub peamiselt vaadete eesmärkidele, nende tähtsusele ruumilises planeerimises ja vaadete võimalikele kasutusviisidele planeerimises.
Planning with views from a contemporary perspective
Tänapäevane vaadetel baseeruv planeerimine
To find the answer to this I have used a hybrid of methods to find out how the planning with views were carried out in the past, how are the views constructed and how they could be used in planning in the present.
Töös on kasutatud erinevaid meetodikaid, et teada saada, kuidas on planeeritud vaateid läbi ajaloo, mis on vaadete osised ja kuidas saaks neid kasutada tänapäevases planeerimises.
In contemporary landscape architecture planning with views have its role to play.
Tänapäevases planeerimises on vaadete kasutamisel kindel koht.
In addition to this, a participant observation was used to gain knowledge of how views work, what happens in the process of viewing and how the perception of the view changes when the surrounding context changes.
Järgmises peatükis on ajaloolise uurimuse tulemused pandud katsesse, milles selgitatakse välja, mis on vaate osised ja kuidas inimese arvamus vaatest muutub, kui muuta vaate omadusi.
My Master thesis is about planning with views.
Käesolev magistritöö käsitleb vaadete kasutamist planeerimises tänapäevasest vaatenurgast lähtuvalt.
Views have always been important aspects in the landscapes that help to define and structure it. For the landscape architect, the arranging and re-arranging views can be one of the most fundamental ways of how to plan and design the landscape.
Töö tausta kirjeldus (1-2 lauset*): Maastikuarhitektuuris on vaadetel tähtis osa maastike mõistmisel ja nende kujundamisel.
Both, research of historic examples and participant observation in the landscape are important to have a both-way approach to the overall research.
Läbivaks meetodiks on kaks juhtumiuuringut, millega seotakse töö teoreetiline osa ja lisatakse reaalsete olukordade lahendamise kaudu praktilist väärtust.
The aim of this thesis was to find an answer to the question what can be the modern uses and values when planning with the views.
Käesolev töö vastab küsimusele, millised on modernsed vaadete kasutusviisid ja väärtused ning kas vaadetel on peale esteetilisuse ka muid funktsioone.
To support the theory of planning with views, a research of historic examples has been made, to show how have the planning with the views evolved and what has already been done.
Et mõista, kuidas planeerida lähtuvalt vaadetest, on käesoleva töö 2. peatükis käsitletud nelja ajaloolist ajastut, kus igast on valitud kaks näidet, ja uuritud, kuidas on neis vaateid kasutatud.
In landscape architecture views can be used to connect and direct movement, to create an identity, and to connect its contemporary status to history and culture of the landscape.
Suletud ja avatud vaadete kasutamine planeeringus aitavad luua hubasust, laiemat arusaamist ümbritsevast ja mõnikord mõjutavad isegi inimeste käitumist.
To assure drainage systems long-term functioning, is important to choose the right drainage envelope according to soil.
Tagamaks kuivendussüsteemide pikaajalise toimimise on oluline valida õige kattematerjaliga dreen vastavalt pinnasele.
Agriculture sub surface soil drainage in Estonia is archaic and needs to be reconstruct in near future.
Eestis rajatud põllumajanduslikud kuivendussüsteemid on vananenud ning vajad lähitulevikus rekonstrueerimist.
Laboratory study of a drain envelope material
Dreeni kattematerjali laboratoorne uurimine
To examin characteristics of drain envelopes in laboratory test, a sand tank model was built.
Kattematerjalide omaduste uurimiseks sooritati laborikatse, mille tarbeks ehitati katsestend.
This research shows that drains which are covered with geotextiles have bigger water capacity than drains with stiff envelopes.
Mõõdetud katse tulemuste analüüsimisel selgus, et geotekstiilidega kaetud dreeni torud on efektiivsemad peen- ja jämeliiva pinnaste kuivendamiseks kui jäiga kattematerjaliga dreenid.
The main aim of this thesis is to examin newly introduced perforated drain pipes and drain pipe envelope materials on the market and how will they work in fine and coarse sand.
Töö eesmärk on uurida viimastel aastatel turule tulnud uute kattematerjalide ja dreenikonstruktsioonide toimist peen- ja jämeliivas.
In these laboratory test water capacity of drains and soil particles movement through envelopes were measured.
Laborikatse käigus mõõdeti dreenides väljuvaid sette ja vooluhulkasid.
Drains covered with non-woven geotextiles had the highest water capacity in coarse sand.
Suurima vee vastuvõtuvõimega dreen peenliivas oli kootud geotekstiiliga kaetud toru ning jämeliivas mittekootud geotekstiiliga.
The sand tank model was developed similar as in many different sources.
Katsestendi ehitamisel tugineti mitmete autorite poolt sooritatud katsetele.
It has yet not been found in greenhouses in Estonia.
Seni ei ole seda Eesti katmikaladel leitud.
Most of the positive samples originated from Spain and The Netherlands and genotypically they mostly belonged to CH2 strain.
Enamik positiivseid proove pärines Hispaaniast ja Hollandist ning genotüübiliselt kuulusid enamik proove CH2 genotüüpi.
Today, PepMV has spread around the world to Europe, Asia, North and South America and to Africa.
Tänaseks on viirust leitud mitmetest riikidest nii Euroopas, Aasias, Põhja- ja Lõuna- Ameerikas kui ka Aafrikas.
PepMV was first described in 1980 in Peru, where the virus was isolated from pepino (Solanum muricatum) plants (Jones et al. 1980).
Esmakordselt kirjeldati PepMV nakkus 1980. aastal Peruust pepiino (Solanum muricatum) taimedest (Jones et al. 1980).
Virus genotyping was performed using RFLP and DNA sequencing.
Viiruse genotüübiline määramine viidi läbi RFLP ning DNA järjestuste sekveneerimise abil.
Pepino mosaic virus (PepMV, Pepino mosaic virus, genus Potexvirus, family Alphaflexiviridae) is one of the most severe tomato virus.
Pepiino mosaiikviirus (PepMV, Pepino mosaic virus, perekond Potexvirus, sugukond Alphaflexiviridae) on mehhaanilisel teel ning seemnete kaudu leviv ohtlik tomativiirus.
Knowing how this virus spreads, it is probable that the virus has spread further than it is officially recognized (CABI).
Arvestades viiruse levikuomadusi, on tõenäoline, et PepMV on laiemalt levinud kui praegu ametlikult arvatud (CABI).
20 years later, it was diagnosed in tomato plants grown in the greenhouses in The Netherland.
Pea 20 aastat hiljem diagnoositi viirus Hollandi kasvuhoones kasvatatud tomatitaimedelt uuesti.
Since PepMV is transmitted both mechanically and by seeds, caution should be used when handling imported tomato fruit and phytosanitary prophylactic techniques should be applied to prevent the spread of the virus.
Kuna PepMV kandub edasi nii mehhaaniliselt kui ka seemnetega, tasub imporditud tomativiljade käsitlemisel olla ettevaatlik ning rakendada fütosanitaarseid profülaktilisi võtteid, vältimaks viiruse levitamist.
It is recommended not to grow tomatoes from the seeds derived from imported tomato fruit as there is a risk of propagating the seed-transmitted viruses.
Imporditud tomatist pärit seemnetest tomati kasvatamine ei ole soovitatav, kuna eksisteerib oht levitada seemnetega edasikanduvaid viirushaigusi.
Among 25 imported tomato samples, fast test was positive for 68% of the samples (17 out of 25).
Testitud 25 imporditud tomatiproovist osutusid kiirtesti põhjal positiivseks 68% (17 proovi 25-st) ning molekulaarse määramise põhjal oli positiivseid proove 48% valimikust (12 25-st).
Detection of Pepino mosaic virus in imported tomato fruit in Estonia
Pepiino mosaiikviiruse esinemine Eestis müüdavates tomatites
Positive samples were then analysed for PepMV by molecular methods such as RNA isolation and RT-PCR.
PepMV esialgseks määramiseks kasutati kiirtesti ning positiivsetest proovidest analüüsiti viiruse esinemist molekulaarselt RNA eraldamise ning RT-PCR teel.
It can be concluded that PepMV spread to Estonia by imported tomato fruit is common.
Töö põhjal saab järeldada, et PepMV levik on Eestisse imporditud tomatiga sage.
The purpose of this work was to study if the tomatoes sold in Estonia are infected by PepMV and to reveal the genotypes of the detected isolates.
Töö eesmärk oli selgitada, kas Eestis müüdavad tomativiljad on nakatunud mehhaanilisel teel leviva PepMV-ga ning hüpoteesiks oli, et meile imporditud tomativiljad on selle viirusega nakatunud.
In addition the geodetic survey data collection and archiving practices in different countries were studied.
Lisaks uuriti erinevates riikides kasutusel olevaid geodeetilise andmestiku kogumise ja arhiveerimise tavasid.
The author of this thesis believes that the situation could be improved by county-based geodetic survey data archives, provided that requirements for managing these would be the same across the country.
Töö autor leiab, et olukorda saaks parandada maakonna põhiste geoandmete arhiividega, eeldusel, et nõuded nende haldamiseks oleksid ühed terves riigis.
The existence and condition of local governments’ geoarchives in Estonia
Kohalike omavalitsuste geoarhiivide olemasolu ja seisukord Eestis
It also became clear that in 11 municipalities at least 2 different officials are responsible for archiving survey data although their work assignments are not necessarily related to geodesy.
Samuti selgus, et 11 küsimustikule vastanud kohalikus omavalitsuses vastutab geoandmete arhiveerimise eest vähemalt kaks ametnikku, kelle tööülesanded ei pruugi olla seotud geodeesiaga.
However since local governments differ from each other in terms of size and in terms of population, survey archives are in different stages of development.
Kuna omavalitsused erinevad aga nii suuruse kui ka rahvaarvu poolest, on nende hallatavad geoandmete arhiivid erineva arengutasemel.
An interview was conducted with two largest municipal officials.
Kahe Eesti suurima kohaliku omavalitsuse esindajatega viidi läbi intervjuu.
The results show that 10% of local governments do not archive geodetic survey data.
Käesoleva töö tulemusel selgus, et 10% kohalikest omavalitsustest ei kogu geoandmeid.
The aim of this thesis is to evaluate Estonia’s local government’s geodetic survey data archives from the standpoint of local governments and geodesist.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on hinnata Eesti kohalike omavalitsuste geoandmete arhiivide olukorda nii kohalike omavalitsuste kui ka geodeetide seisukohast.
In Estonia local governments are obliged to collect and archive geodetic survey data according to the law.
Vastavalt seadustele on kohalikel omavalitsustel (KOV) Eestis kohustus koguda ja arhiveerida geodeetiliste mõõdistuste andmeid.
A questionaries’ were sent to both focus groups local governments as well as land surveying companies.
Töös kasutati uurimuse andmestiku saamiseks ankeetküsitlusi, mis saadeti erinevatele kohalikele omavalitsustele ning geodeesiaga tegelevatele firmadele.
These maps described situations in Tartu and nearby land in the years of 1995 and 2012.
Antud kaardid kujutasid olukordi aastatel 1995 ja 2012.
Air quality in cities has changed simultaneously with the growth of human population and polluted air has become a very important problem nowadays.
Õhukvaliteet linnades on halvenenud rahvaarvu kasvuga samaaegselt ning saastunud õhk on muutunud tänapäeval oluliseks probleemiks.
To achieve the purpose of this study, maps created in ArcGIS, had to be analyzed.
Eesmärkide saavutamiseks analüüsiti ArcGIS-is loodud kaarte.
In 1995 air pollution gathered mainly in the river dale, but the rest of the city was partly ventilated.
1995. aastal kogunes õhusaaste peamiselt jõeorgu, kuid ülejäänud linnas toimus osaline õhu ventileerimine.
Analysis of changes in factors influencing wind in Tartu during last decades
Tuult mõjutavate tegurite muutuste analüüs Tartus viimastel kümnenditel
The size of this study area was 85 squarekilometers and the area was bordered with Tõrvandi in the south, with Kõrveküla in the north, with hamlet Märja in the west and with village Kabina in the east.
Uurimisala suuruseks oli 85 ruutkilomeetrit ning ala piirnes lõunas Tõrvandiga, põhjas Kõrvekülaga, läänes Märja alevikuga ning idas Kabina külaga.
Accumulation and diffusion of air pollution was analyzed in this study by the main wind directions, which are south, west and south-western winds.
Õhusaaste kogunemist ja hajumist analüüsiti käesolevas töös peamiste tuulesuundade järgi, milleks olid edela-, lõuna- ja läänetuuled.
The main pollution distributer is wind, which is influenced by air pressure and ground temperature.
Peamine saasteainete laialikandja on tuul, mida omakorda mõjutavad õhurõhk ja maapinna temperatuur.
Transport, energy use and industrial activity contaminate city environment the most.
Kõige enam saastavad linnaõhku transport, energiakasutus ja industriaalne aktiivsus.
This is caused by the natural growth of greenery, planting and artificial removal of greenery.
Selle valdkonna muutuse mõju on tingitud haljastuse looduslikust kasvust, istutamisest ning haljastuse eemaldamisest.
The percentage of greenery decreased in half of the city districts and enlarged in the other half of the city districts.
Haljasalade osakaal suurenes pooltes linnaosades ning samuti ka vähenes pooltes linnaosades.
The aim on this study is to estimate how different aspects, which impede wind, have influenced the diffusion and accumulation of pollution in Tartu during last decades.
Käesoleva töö eesmärgiks oli hinnata, kuidas tuult mõjutavate tegurite muutused on mõjutanud õhusaaste kogunemist ja hajumist viimastel kümnenditel Tartus ning Tartu lähiümbruses.
The percentage of buildings has grown the most in city districts Ränilinn and Maarjamõisa, which are situated in the south-western part of city Tartu and those areas hinder clean air entry into the city.
Hoonestus suurenes enim Ränilinna ja Maarjamõisa linnaosades, mis asuvad linna edela poolses osas ning takistavad puhta õhu sissekannet.
As the city conditions have changed, in 2012 wind is being more hindered and more areas with high pollution levels are known.
Muutunud tingimuste tõttu on saasteainete hajumine takistatud ning 2012. aastal õhusaaste kogunemisalasid rohkem.
Main changes that took place, were noticeable beside the river, where the percentage of buildings and greenery has enlarged a lot.
Suurimad muutused tuult takistavate tegurite poolest Tartu linnas toimusid peamiselt jõeoru äärsetel aladel, kus jõe äärtes suurenes hoonestuse ja haljasalade osakaal.
Different ground roughness proportions were analyzed to receive information about changes, which took place in in the study area.
Erineva aluspinna karedusega alade osakaalu analüüsiti linnaosade ja valdade kaupa, et teada saada, millistel aladel on toimunud kõige suuremad ja millistel kõige väiksemad muudatused tuult mõjutavates tegurites.
Cities have a diverse structure, which influences pollution accumulation.
Linn oma hoonete struktuuriga on aga väga suur takistav tegur õhusaaste hajumises, mis on õhusaaste episoodide peamiseks põhjustajaks linnapiirkondades.
Land use changes were analyzed by city districts and boroughs surrounding Tartu.
Kaardianalüüsi käigus võrreldi hoonestuse muutusi Tartu linnas ning linnaäärsetel aladel.
Some of them were found from Internet sources.
Osa neist olid leitavad Interneti allikatest.
The concept of internal audit was initially limited to financial issues, but over time it has gained a wider meaning.
Siseauditi mõiste oli alguses piiritletud finantsküsimustega, aga aja jooksul on see omandanud laiema tähenduse.
Research articles come from databases at the University of Tartu Library.
Teadusartiklid pärinevad Tartu Ülikooli raamatukogus olevatest andmebaasidest.
The author conducted six interviews to analyze the fulfillment of the criteria of the internal control system.
Autor viis läbi kuus intervjuud sisekontrolli süsteemi kriteeriumite täitmise analüüsimiseks.
Internal auditing is an independent, objective, assurance and advisory activity designed to add value and improve organizational performance.
Siseauditeerimine on sõltumatu, objektiivne, kindlust ja nõu andev tegevus, mis on kavandatud väärtuse lisamiseks ja organisatsiooni tegevuse täiustamiseks.
At the same time, it is different in the universities, depending on its peculiarities, size, financial possibilities and also the attitude towards the importance of the internal control system.
Samas on see kõrgkooliti erinev, olenedes selle eripärast, suurusest, rahalistest võimalustest ja ka suhtumisest sisekontrolli süsteemi tähtsusesse.
In summary, it can be pointed out that the internal control system of Estonian public universities works well, but there is some aspects for improvement.
Kokkuvõttes võib välja tuua, et Eesti avalik-õiguslike kõrgkoolide sisekontrolli süsteem toimib üldiselt hästi, aga teatud määral on arenguruumi.