natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Purpose of current Master’s Thesis is to explain influence of soil scarification to natural regeneration and to compare trees growth on reforestation areas, where soil scarification has been done, with reforestation areas, where soil scarification has not been done.
Käesoleva magistritöö eesmärk on selgitada maapinna ettevalmistamise mõju looduslikule uuendusele ja võrrelda mineraliseeritud ja mineraliseerimata pinnasel looduslikult uuenevate puutaimede kasvu.
51% of trees on scarified reforestation areas were growing on treated ground (7% on furrows, 44% on ridge) and 49% of trees on untreated ground.
Mineraliseeritud maapinnaga raiesmikel kasvab 51% puudest töödeldud maapinnal (44% viiludel ja 7% vagudes) ja 49% puudest töötlemata maapinnal.
Clearcutting on reforestation areas has done on 2012, 2013 or 2014 and only soil scarification method used was disc trenching.
Vaatluse all olevail uuendusaladel on lageraie toimunud 2012, 2013 või 2014 aastal ja neist 26 hektarit moodustavad ettevalmistatud maapinnaga ja 22 hektarit ettevalmistamata maapinnaga raiesmikud.
Soil scarification expediency on oxalis-vaccinium myrtillus site type reforestation areas is doubtful.
Loodusliku uuenemise puhul on jänesekapsa-mustika kasvukohatüübi raiesmikel maapinna ettevalmistuse otstarbekus kaheldav.
On aegopodium site type reforestation areas 56% of trees were growing on treated ground (27% on furrow, 29% on ridge) and 44% of trees on untreated ground.
Antud uurimistöös selgus, et naadi kasvukohatüübi raiesmikel moodustasid töödeldud maapinnal kasvavad puud 56% (27% vaos ja 29% viilul) ja töötlemata maapinnal kasvavad puud 44%.
On filipendula site type reforestation areas most trees (51%) were growing on untreated ground, 46% of trees on ridges and only 3% on furrows.
Angervaksa kasvukohatüübi raiesmikel asus enamik puid (51%) töötlemata maapinnal, 46% viiludel ja vaid 3% vagudes ja vagudena maapinna ettevalmistus pole selle kasvukohatüübi raiesmikel oma eesmärki täitnud.
On oxalis-vaccinium myrtillus site type more trees were growing on not scarified reforestation areas.
Jänesekapsa-mustika kasvukohatüübi uuendusalade puhul ületavad ettevalmistamata maapinnaga raiesmikud puude arvu poolest ettevalmistatud maapinnaga raiesmikke.
Research showed that the number of trees on scarified and not scarified natural regeneration reforestation areas do not significantly differ.
Antud uurimusele toetudes ei saa teha lõplikke järeldusi, kuid üldpildis ei erinenud puude arvukus (tk/ha) ettevalmistatud ja ettevalmistamata maapinnaga uuendusaladel usaldusväärselt.
On scarified regeneration areas birch was dominating also on furrow.
Info uuendusaladest pärineb Pärnumaa metsandusettevõtte Karo Mets OÜ andmetest.
The factors influencing the real estate market in Estonian citys from 2004 to 2013
Kinnisvaraturgu mõjutavad tegurid Eesti linnades 2004-2013
The biggest role have the unemployed’ number and consumer price index.
Kõige suurem mõju on töötute arvul ja tarbijahinna indeksil.
The subject can be explored in the future, because the real estate market, with all analysed aspects, are constantly changing.
Teemat on aktuaalne edasi uurida, kuna kinnisvara turg, koos käsitletud tunnustega, on pidevas muutumises.
The results faced that depending on citys quantity, the impact on real estate market may differ.
Tulemus kujunes selliselt, et olenevalt linna suurusest, võib mõju linna turu aktiivsusele erineda.
The Estonian biggest citys (expect Tallinn) are grouped by dwellers’ number into three regions.
Tööks on Eesti suuremad linnad (välja arvatud Tallinn) jagatud elanike arvu järgi kolme gruppi.
The present work analyses have been made by the available data.
Käesolevas töös on kasutatud avalikest registritest kättesaadavaid andmeid.
It is examined, which is transaction’s, number of dwellers’ and unemployed’, earned income’s, gross domestic product’s and consumer price index’s mutal impact.
Uuritakse, milline omavaheline mõju on ostu-müügitehingutel, elanike ja töötute arvul, keskmisel brutokuupalgal, sisemajanduse kogutoodangul ja tarbijahinna indeksil.
The results have a noticeable impact between these factors.
Tulemustes on märgata tunnustevahelist seost.
Many demographical and economical aspects has their own role in real estate market’s working and existing.
Kinnisvara turu toimimises on oma osa paljudel demograafilistel- ja majanduslikel teguritel.
The possible influence on real estate market is analysed.
Analüüsitakse, milline võib olla vastavate tegurite mõju kinnisvara turule.
Cold tolerance of different stages of Colorado potato beetle (Leptinotarsa decemlineata Say) and overwintering
Madalate temperatuuride mõju kartulimardika(Leptinotarsa decemlineata Say) erinevate staadiumite arengule ja mardikate talvitumisele
Conclusions  The lowest overwintering mortality of beetles occurred in moderately moist soil at 30 cm  The beetles did not survive overwintering in wet soils  The cold tolerance of beetles depended upon their physiological state; the most tolerant were the beetles in January during deep diapause  The beetles maintain the cold tolerance until early spring  The eggs of CPB survived exposure to -3 C for 48 h without any damage  The eggs tolerated exposition at -6 °C for 24 h well  Young larvae tolerated the exposure at -4 °C for 6 h. Most of the moulting larvae died at this temperature.
 Kartulimardika munad taluvad lühiajalist, kuni 48 h -3°C temperatuuri ilma arenguhäireid esile kutsumata, taluvuse piiriks võib lugeda 96 h. Meie katsete põhjal on vähe tõenäoline, et nõrgad öökülmad võiksid mõjuda mardika munadele hukutavalt ka pikema toime korral, enne hävivad kartulipealsed.
We conclude that night frosts common for northern regions do not damage CPB adults or eggs and larvae to the extent that might threaten the survival of population.
Järeldame, et meie hiliskevadised öökülmad ei mõjuta munade arengut, kui temperatuur ei lange väga madalale.
The larvae were most vulnerable to the cold during moulting period.
Liigniiskes keskkonnas mardikas hävib talvitumisel.
It was established that the pre-diapause beetles in August were most susceptible to the cold damage, whereas the beetles in deep diapause in January were most cold tolerant.
Samuti uurisime mardikate talvist suremust põllutingimustes talvitumisel Katsete tulemused näitasid, et:  Kartulimardika valmikud talvituvad kõige paremini parasniisketes muldades.
The cold survival of adults, eggs and larvae of Colorado potato beetles (CPB) were determined after exposing them to a range of subzero temperatures for various periods of time.
Kuna kartulimardika valmiku külmataluvuse kohta on erinevate kirjandusallikate põhjal andmed erinevad, munade ja vastsete kohta puuduvad üldse või on väga napid, tegime rida katseid, millega püüdsime selgitada erinevate temperatuuride ja ekspositsiooniaegade mõjud kartulimardika erinevatele arengujärkudele.
Seasonality had greater influence on survival of beetles after longer exposure to constant mild sub-zero temperature (-3°C).
 Temperatuuri intensiivsus mõjutab sügavas diapausis ja diapausi lõpetanud mardikate külmataluvust vähem kui ekspositsiooniaeg (joonised 13 ja 14).
The cold survival was affected by the length of exposure and by the temperature rates.
 Mardika munade areng sõltub madalate temperatuuride intensiivsusest, mida madalam temperatuur, seda lühemat aega seda talutakse.
The beetles, the eggs and larvae were subjected to a constant temperature (-3 C) for different periods of time, or to changing temperatures for a constant period of time (24 h).
Oma arengu jooksul munast valmikuni (k.a valmik) peab kartulimardikas tihti taluma ebasoodsaid keskkonnatingimusi, olgu nendeks siis kõrged või madalad temperatuurid, liigniiskus, põud või toidu nappus.
In addition the seasonality of cold survival of adults was assessed from late autumn to early spring.
Mardikad säilitavad külmakindluse ka kevadel, kuigi diapaus on juba läbitud ja nad saaksid juba arenema hakata.
The adults were stored in the refrigerator at +5 ±0.5 C in 1 litre glass jars filled with moist soil.
Kui temperatuuri langetati -5,2oC-ni, alanes ellujäämus oluliselt, jäädes alla 25%.
As the biomass of the trees was the main carbon sink, a significant share (3-28%) of the total forest carbon pool was accumulated in the belowground part of the stand.
Kogu puistu süsinikuvarust oli puude maa-alusesse biomassi seotud märkimisväärne osa (3-28%), see suurenes puistu vanuse suurenedes.
Carbon fluxes and storages in a chronosequence of Silver birch stands
Süsiniku vood ja varud erivanuselistes arukaasikutes
The C accumulation in the fine roots made up 11 to 25% of the total C accumulated in the belowground biomass of the studied birch stands.
Uuritud arukaasikute vanusereas moodustas peenjuurtesse akumuleerunud süsinik 11-25% puude maa-alusesse biomassi seotud süsinikust.
The dynamics of the growth and biomass production of silver birch chronosequence stands was estimated and analysed in consistence with empirical data from earlier yield tables.
Uuritud jänesekapsa kasvukohatüübi arukaasikute kasvudünaamika oli heas kooskõlas varasemate kasvukäigutabelitega.
All investigated silver birch stands were acting as effective C sinks and the main C sink was the woody biomass of the trees.
Kõik uuritud arukaasikud osutusid efektiivseteks süsiniku akumuleerijateks, sidudes süsinikku peamiselt puude puitunud biomassi.
The annual C efflux from the soil through soil heterotrophic respiration was of the same magnitude as the annual C input into the soil through aboveground and belowground litter.
Stabiilne mullasüsiniku sisaldus on seletatav intensiivse heterotroofse mullahingamisega , mis oli samas suurusjärgus, kui aastane süsiniku sisendvoog mulda.
Also the C flow through the fine-root litter into the soil increased with increasing stand age.
Puistu vananedes suurenes süsinikuvoog mulda läbi peenjuurte varise.
In the case of fertile silver birch stands NEP and annual C accumulation in woody biomass were roughly equal.
Uuritud arukaasikute puhul oli aga produktsioon veel ka 45-aastases puistus kõrge ning ainuüksi puude maapealse osa biomassi aastases produktsioonis seoti süsinikku ligikaudu 4 t C ha-1 a-1.
Net ecosystem production (NEP) was 4.4, 3.7 and 4.9 t C ha-1yr-1 in the young, middle-aged and premature stands, respectively.
Aastane seotud süsinikukogus uuritud kaasikutes jäi vahemikku 3,7-4,9 t C ha-1 a-1 , mis seoti valdavalt puude biomassis.
Owing to the increased anthropogenic emissions of CO2 in world ecosystems and their predicted effects on global climate, carbon (C) cycling is very actual topic around the world.
Võimalike kliimamuutuste tõttu on muutunud tänapäeval aktuaalseks teemaks süsihappegaasi kontsentratsiooni tõus atmosfääris, seejuures pööratakse tähelepanu nii CO2 emissiooni vähendamisele kui ka selle ulatuslikumale sidumisele.
The C pool in tree biomass increased with increasing stand age, whereas the soil C pool did not depend on stand age; nor did C accumulate in the soil during stand succession.
Töö ühe põhitulemusena selgus, et arukaasikud viljakal kasvukohal on metsaökosüsteemid, mis talletavad süsinikku peamiselt puitunud biomassis, kuna mulla süsinikuvaru vanemates arukaasikutes usaldusväärselt ei suurenenud, st. süsinikku mulda ei akumuleerunud.
Total annual net primary production (NPP) of the ecosystems of 7.4, 7.9 and 8.5 t C ha-1 yr-1 was estimated in the young, middle-aged and premature silver birch stands.
Aasta jooksul jõudis arukaasikutes läbi maapealse ja maa-aluse varise mulda arvestatavas koguses süsinikku (2,8-3,6 t C ha-1 a-1), kuid mulla orgaanilise süsiniku varu puistu vananedes ei suurenenud.
Carbon accumulation in biomass (above- and belowground biomass of both trees and the undergrowth) as well as in the soil was estimated.
Vanemates arukaasikutes suurenes puitunud biomassis akumuleerunud süsiniku suhteline osakaal, seda võrreldes mullasüsinikuga.
To sum up all estimated C storages and fluxes in order to compile carbon budgets for silver birch stands of different developmental stages.
Käesolevas doktoritöös hinnati erinevate süsinikuvoogude ja -varude dünaamikat jänesekapsa kasvukohatüübi arukaasikute vanusereas (6-60 a.).
The presented results are appropriate for developing local C accumulation models of silver birch stands.
Erivanuselised arukaasikud on viljakas kasvukohatüübis süsinikku siduvad metsaökosüsteemid.
Thus, the woody biomass increment of fertile silver birch stands reflects annual C sequestration in the ecosystem.
Seega peegeldab puistu juurdekasv nendes arukaasikutes ligikaudset aastast süsiniku akumulatsiooni.
The share of C accumulated in the belowground part in the total stand C storage increased with increasing stand age.
Viljakatel muldadel kasvavates arukaasikutes oli peenjuurte osa puistu netoproduktsioonis tagasihoidlik, jäädes kõigil juhtudel alla 10%.
Working environment in timber processing company AS Textuur
Töökeskkond puidutöötlemise ettevõttes AS Textuur
The measured risk factors were air temperature, humidness, current of air, lighting and noise level.
Mõõtmis- ja andmetöötlusmeetodiga uuriti ettevõtte töökeskkonna õhutemperatuuri,- suhtelist niiskust ja -liikumise kiirust, valgustustihedust ja müra.
Data processing method included measuring the risk factors and making sure they are in correspondence with the cutoff value pointed out in the norms defined by Estonian laws.
Valgustustiheduse mõõtmiste keskmised tulemused viilhallis ja liimpuittsehhis vastasid normidele, kuid leidus mõõtmiskohti, kus tase jäi alla normi.
The aim of the Bachelor’s thesis is to study operating environment at the working environment in timber processing company of AS Textuur in order to assess the level of working environmment and safety, their correspondances to the norms defined by Estonian laws.
Foto- ja ankeetmeetodil kujunes kahe foto alusel AS Textuuri viilhalli töökeskkonnahinnanguks 81 %, mida loetakse väga heaks tulemuseks ja liimpuittsehhi töökeskkonnahinnanguks 80,5 %, mida võib lugeda väga heaks tulemuseks.
Also to find out if data from Estonian Nature Information System (EELIS) correspond to reality.
Samuti välja selgitada, kas Eesti Looduse Infosüsteemis (EELIS) leiduvad andmed käokeelte kasvukohtadest vastavad tegelikkusele.
Analysis of Platanthera populations in Western Estonia
Eesti käokeelte populatsioonide analüüs Lääne-Eestis
In Western Estonia, Platanthera populations are small (less than 50 plants in population).
Selgus, et käokeelte populatsioonid Lääne-Eestis on väikesed (alla 50 taime populatsioonis).
Possible hybrids were also counted.
Kui leidus hübriide, siis eristati ka neid.
In Estonia, there are two different species of butterfly-orchids – Lesser-Butterfly Orchid (Platanthera bifolia) and Greater Butterfly Orchid (P. chlorantha).
Eestis on levinud kahte liiki käokeeli – rohekas käokeel (P. chlorantha) ja kahelehine käokeel (P. bifolia).
The aim of this research was to find out if Platanthera bifolia is more sensitive to habitat overgrowing than Platanthera chlorantha because of bigger depth of topsoil layer and how big Platanthera populations in Western Estonia are.
Uurimustöö eesmärgiks oligi välja selgitada, kas kahelehine käokeel võib kasvukoha kinnikasvamise osas olla tundlikum kui rohekas käokeel tüsedama huumushorisondi tõttu ja kui suured on käokeelte populatsioonid Lääne-Eestis.
Platanthera orchids are quite sensitive to habitat overgrowing and that is one of the reasons why their numbers are declining.
Üldiselt on käokeeled üsna tundlikud kasvukohtade kinnikasvamise suhtes ning seetõttu on nende arvukus langustrendil.
In conclusion, we found out that P. bifolia is not neccessarily more sensitive to habitat overgrowing than P. chlorantha but both species are in fact sensitive and the subject needs further research.
Saadud tulemuste põhjal järeldub, et kahelehine käokeel ei pruugi olla tundlikum kasvukohtade kinnikasvamise osas kui rohekas käokeel, kuid mõlemad liigid on siiski tundlikud ja teema vajab edasist uurimist.
Depth of topsoil layer was measured, phenophases, plant density and light conditions were determined in each population.
Veel mõõdeti mullapuuri abi mullahorisondi tüsedus, määrati taimede fenofaas ja taimede tihedus ning valgustingimused.
Most data from EELIS corresponds to reality but there were also habitats where plants were missing or not stated out.
Mõõdetud huumushorisontide keskmised tüsedused olid sarnased ning puudus seos taimede tiheduse ja huumushorisondi tüseduse vahel Enamus EELISe andmeid vastab tegelikkusele, kuid leidus ka kasvukohti, kus taimed kas puudusid või ei olnud märgitud.
For that, field work was conducted in Western Estonia in 2016, data from 60 habitats, where the plants were growing, were collected.
Andmete kogumiseks käidi 2016. aasta suvel välitöödel.
Several funds, financed by the European Union, have been created for the development of agriculture in Europe.
Põllumajanduse arendamiseks pakutakse mitmeid toetuseid, mida rahastab Euroopa Liit.
Non-compliance with the rules of direct payments for crop production in 2013-2018
Taimekasvatuse otsetoetuste nõuete rikkumised aastatel 2013-2018
As a result of the statistical analysis it became clear that several changes in the application process have reduced the applications for area-based payments, but have increased the number of violations in Estonia.
Statistilise analüüsi tulemusena selgus, et mitmed muudatused taotlemisprotsessis on vähendanud pindalapõhiste toetuste taotlemist, kuid suurendanud rikkumiste arvukust Eestis.
Over the years there have been changes to the application process regarding these requirements, which have affected the application for grants.
Aastate jooksul on taotlemisprotsessis nõudeid muudetud, mis on mõjutanud toetuste taotlemist.
Information materials on the area-based grants are bulky and difficult for new applicants to understand.
Pindalapõhiste toetuste infomaterjalid on mahukad ning uutele toetuste taotlejatele raskesti arusaadavad.
There have also been cases of misconduct that have resulted in a refund or a reduction in the amount granted.
Esinenud on nõuete vastu eksimist, mille tulemusel on toetussummat vähendatud või on toetus tagasi nõutud.
Compliance with the requirements for grants is complicated due to the introduction of new annual requirements.
Toetusnõuete täitmise muudavad keeruliseks iga-aastased uuendused toetusnõuete kehtestamisel.
The aim of the bachelor’s thesis was to prepare an analysis of the violations of direct payments for crop production and to identify the impact of changes in the requirements for funding from 2013-2018.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on koostada analüüs taimekasvatuse otsetoetuste peamiste rikkumiste kohta ja välja selgitada, kas toetusnõuete muudatused on avaldanud mõju rikkumiste arvule Eestis aastatel 2013- 2018.
Applicants earlier notification of noncompliance, which are primarly related to changes in grants, would help to reduce the number of infringements of direct payments.
Otsetoetuste rikkumiste arvukust aitaks seejuures vähendada taotlejate varajasem informeerimine nõuete mittevastavusest, mis on eelkõige seotud muudatustega toetuste saamiseks.
All the applicants applying for an aid from these funds, are expected to follow certain requirements.
Kõikide põllumajanduslike toetuste taotlemisel kehtivad nõuded, mida taotleja on kohustatud järgima.
The specific aims of the Thesis were: 1.
Doktoritöö eesmärgid väljatoodult: 1.
Plants biosynthesized a wide variety of volatile organic compound (BVOCs) consisting of volatile isoprenoids, LOX products, saturated aldehydes, benzenoids, and several hydrocarbon volatiles.
Taimed biosünteesivad mitmesuguseid lenduvaid orgaanilisi ühendeid (BVOCs) nagu näiteks isoprenoidid, lipoksügenaasirajaproduktid (LOX-d) ehk rohulõhnakomponendid, küllastunud aldehüüdid, bensenoidid, ning erinevad süsivesinikud.
BVOCs have a considerable impact on biosphere–atmosphere interactions.
Kõikidel eelpool nimetatud BVOC-del on oluline roll biosfääri ning atmosfääri vahelistes suhetes.
As a strong polar oxidant, O3 enters plants mainly through the stomata.
Keemiliselt on O3 tugev polaarne oksüdeerija, mis siseneb taimelehte peamiselt õhulõhede kaudu.
Main results Exposure of leaves to acute O3 stress caused severe visible leaf injuries and remarkable reductions in leaf physiological activities including net assimilation rate (A), stomatal conductance to water vapor (gs) and the maximum dark-adapted photosystem II (PSII) quantum yield (Fv/Fm), but the degree of changes in photosynthetic characteristics were significantly determined by O3 dose and exposure conditions (Paper I and II).
Põhilised tulemused: Akuutne O3 põhjustas tõsiseid ja nähtavaid kahjustusi taimelehtedel ning vähendas märkimisväärselt lehe füsioloogilist aktiivsust sealhulgas fotosünteesi kiirust, õhulõhede juhtivust ja fotosüsteem II tootlikkust (Fv/Fm), kuid kõigi fotosünteesinäitajate muutuste ulatus sõltus O3--i kontsentratsioonist ja selle rakendamise tingimustest (I, II).
Nevertheless, not all plants constitutively emit BVOCs, but all plant species can be triggered to release induced BVOCs by abiotic and biotic stress.
Kõik taimed ei emiteeri lenduvühendeid pidevalt, kuid nii abiootilised või biootilised stressitekitajad võivad põhjustada pideva lenduvühendite emissiooni kõikidel taimedel.
To investigate the effects of O3 and MeJA treatments on leaf photosynthetic characteristics and BVOC emissions from a diverse set of plant species (Papers I-III).
Uurida, kuidas mõjutab O3 ja MeJA erinevate taimede fotosünteesi ja lenduvate ühendite emissioone (I-III) 2.
Once O3 enters the leaf, it can instantly react with the plasmalemma and trigger the release of reactive oxygen species (ROS) which alter several cellular functions and eventually cause cellular damage or death associated with hypersensitive reactions.
Selle tagajärjel siseneb taimelehte vähem O3-i. Taimelehes reageerib O3 koheselt rakumembraanidega ning käivitab reaktiivsete hapnikuühendite (ROS-de) vabanemise, mis muudavad rakukomponentide funktsioneerimist ning lõpuks kahjustavad rakke või hävitavad need.
To test the hypothesis that stomatal closure due to darkness and pre-exposure to lower O3 concentration protects leaves against the leaf injury induced by higher O3 exposure in Phaseolus vulgaris (Paper I).
Testida hüpoteesi, et madal õhulõhede juhtivus, mis tekib taime hoidmisel pimedas ja taime eeltöötlemisel madala O3-i kontsentratsiooniga, kaitseb hariliku aedoa (Phaseolus vulgaris) lehti kõrge O3-i kontsentratsiooni poolt tekitatavate kahjude eest (II).
To estimate how different O3 and MeJA doses alter the total amount of volatiles emission responses and how it modifies the kinetics of volatile release after initial stress applications and through recovery phase (Papers I and III).
Hinnata, kuidas erinevad O3-i ja MeJA-i kogused mõjutavad taimede lenduvühendite emissioone ning milliseks kujuneb lenduvühendite emissioon kohe peale stressi rakendamist ja hiljem stressist taastumise ajal (I, III).
Aims of the study The overall objective of this thesis is to study the impacts of O3 and methyl jasmonate (MeJA) treatments on foliage volatile emission from a diverse set of plant species in order to gain insight into possible dose- and time-dependent modifications of the release of volatiles from both leaf surface structures, primarily glandular and non-glandular tichomes and mesophyll cells.
Töö eesmärk: Doktoritöö üldine eesmärk oli uurida O3-i ja MeJA-i mõju erinevate taimeliikidele, et saada ülevaade lenduvühendite varieeruvusest sõltuvalt mesofüllist ja lehepinnal asetsevatest näärmekarvadest ja mehaanilistest kattekarvadest.
Induction of volatile organic compound emissions from leaves upon ozone and methyl jasmonate (MeJa) treatments
Taimelehtede lenduvühendite emissiooni induktsioon osooni ja metüül jasmonaadi mõjul
Overall, the emission responses after all stress treatments were typical and long-lasting (Papers I and II).
Üldiselt põhjustas O3 talle omase lenduvühendite emissiooni, lisaks olid emissioonid pikaajalised (I, II).