natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The choice of topic was chosen primarly due to the author´s interest in forest machinery and a will to get a better idea of the work in the woods.
Teemavalik tulenes põhiliselt autori huvist metsamasinate vastu ning soovist saada parem ettekujutus antud tööst metsas.
Also, the author made notes during the filming and communicated with harvester operators who gave more information.
Samuti tegi autor metsas filmimise ajal märkmeid ning suhtles operaatoritega, kellelt sai vajalikku lisainformatsiooni.
Harvester John Deere 1270E worktime analysis in final felling
Harvester John Deere 1270E tööaja analüüs lageraiel
The second part of the thesis describes work time analysis results and diagrams are shown.
Töö teises osas esitab autor uuritud tööaja jagunemise tulemused ning diagrammid.
The following thesis is analyzing harvester John Deere 1270E working time of final felling, separating every working operation.
Järgnevas lõputöös on analüüsitud harvester John Deere 1270E tööaega lageraiel, käsitledes eraldi iga tööoperatsiooni.
The data of harvester was obtained by filming, camera was placed on the windscreen or the working process was recorded from distance, then profound chronometration and data analysis were conducted.
Töö on koostatud harvesteri töö filmimise teel, kus kaamera paigaldati masina esiklaasile või filmiti ohutust kaugusest masinast eemal ja seejärel on läbiviidud kronometreerimine ning andmete põhjalik analüüs.
Filming process took place on four quarters near Järvselja in Võnnu and Mooste county, cutting areas and the distance between them was short enough so no trailer was needed.
Filmimise viis autor läbi neljal kvartalil Järvselja lähistel Võnnu ja Mooste vallas, raielankide vahemaa üksteisest oli väike ning treileri abi lankide vahel liikumiseks vaja ei olnud.
The thesis consits of three larger parts, the first part describes cutting areas, harvesters in general as well as the specific harvester and cutting head used, harvester operators and the methodics of the fieldwork.
Töö koosneb kolmest suuremast osast, milles esimeses osas on kirjeldatud raielanki, harvesteri üldises plaanis ning konkreetset uuritavat harvesteri ja lõikepead, harvesteri operaatoreid, väli – ja kameraaltööde metoodikat.
Third part of the study compares previous work on the similar topic composed by the students of Estonian University of Life Sciences, where main difference was in machinery and cutting areas used.
Kolmandas töö osas on koostatud võrdlus teiste töödega, milleks oli kolm EMÜ varasemat uurimustööd sarnase teema põhjal, kus põhiline erinevus oli masinates ja raielankides.
As an example, dairy producers reported food loss and waste in the extent of 4,25%, livestock herders 2– 4%, pea farmers 5,63–13,64% and wheat farmers 32,62–49,35% (percentage from full production).
Uuringus osalenud põllumajandustootjate hinnangute alusel on toidukadu piimatootmises kokku 4,25%, lihaveisekasvatuses 2–4%, hernekasvatuses 5,63–13,64% ja nisukasvatuses 32,62–49,35% (protsentuaalselt kogutoodangust).
Although food loss as a term would daily relate to developing countries which struggle with undernourishment and starvation, it has also become a significant issue for countries with high living standards and well-being.
Ehkki argiselt seostub toidukao mõiste eeskätte alatoitumuse ja näljaga võitlevate arengumaadega, on probleem rõsine ka kõrge heaolu- ja elatustasemega riikide jaoks.
The latter is described by sharply rising food prices in Europe where the growth rate of prices has surpassed the growth of income.
Viimast ilmestavad kirevalt näiteks hüppelised toiduainete hinnatõusud Euroopas, kus hindade kasvutempo ei ole enam korrelatsioonis palgataseme tõusuga, vaid on selle juba ületanud.
Attention is also turned to previous studies and their results in several European countries and different methods for assessing food loss and waste are discussed.
Tähelepanu pööratakse ka Euroopas varasemalt läbi viidud uurimustele ja nende tulemustele ning erinevatele võimalustele toidukao ja jäätmete hindamiseks.
As the purchasing power of food declines, citizens of the European Union are facing struggles with the possibility to supply themselves with full-worth and decent quality provisions.
Toidu ostujõu langusega seonduvalt on üha teravamaks probleemiks ja EL-I kodanike võimekus varustada end täisväärtuslike ja kvaliteetsete toiduainetega.
Causes and amount of food loss and waste in agricultural primary production
Toidukao ja jäätmete tekkepõhjused ning kogused põllumajandusliku esmatootmise tasandil
In the theoretical part of the thesis, the nature of agricultural primary production and the definition of food loss and waste are described, based on previous research, which is important for specifying and limiting the research area and topic.
Magistritöö teoreetilises osas tuuakse varasematele uurimustele tuginedes välja põllumajandusliku esmatootmistasandi olemus ja toidukao ning jäätmete definitsioon, mis on väga oluline selleks, et uuritav valdkond täpselt ja üheselt arusaadavalt piiritleda.
The research shows that food loss and waste quantities differentiate substantially in different production sectors due to sector specific production methods.
Uuringu tulemused näitavad, et erinevate põllumajanduslikes tootmistüüpides erinevad toidukao ja jäätmete kogused suuresti, mis tuleneb iga tootmistüübi spetsiifikast.
The research analyzes food loss and waste extent in the studied sectors throughout the production stages and compares these with the results from similar European studies.
Erinevates tootmistüüpides ning etappides tekkinud kao kogused on uurimuses välja toodud ja neid on võrreldud teiste Euroopas läbi viidud sarnaste uurimuste tulemustega.
As a subpart of the study, this master’s thesis is set to survey food loss and waste together with the main reasons behind it in agricultural primary production.
Antud uurimuse alaosana on käesoleva magistritöö eesmärk kaardistada toidukao ja jäätmete kogused ning peamised tekkepõhjused põllumajandusliku esmatootmise tasandil.
The study concludes that waste in agricultural primary production is mostly low and can hardly be classified as food loss, as the major of the waste is not planned for human food.
Jäätmeid tekib põllumajandusliku esmatootmise tasandil vähe ja sealjuures ei saa tihti rääkida toidu jäätmetest, sest tekkivate jäätmete näol ei ole tegemist inimtoiduks mõeldud toidu söödavate osadega.
In the empirical part of the study, the extent and reasons of food loss and waste are evaluated in Estonian agricultural primary production, with focus on wheat- and pea farming, dairy production and livestock herders.
Töö empiirilises osas hinnatakse toidukao ja jäätmete koguseid ning tekkepõhjuseid; erinevate faktorite mõju toidukaole ja jäätmetele põllumajandusliku esmatootmise tasandil Eesti nisu- ja hernekasvatajate ning piima- ja veiseliha tootjate näitel.
The qualitative research data was gathered from agricultural producers through focus group interviews, which were used as input for surveys in order to gather quantitative data.
Analüüsiks vajalikud andmed koguti põllumajandustootjate seas läbi viidud fookusgrupi intervjuuga, mis võimaldas saada peamiselt kvalitatiivseid andmeid ja ankeetküsitlustega, mille tulemusena saadi statistiline info toidukao ja jäätmete koguste kvantifitseerimiseks.
The Estonian Ministry of Rural Affairs has ordered a study in this for the years 2016–2020 from the Estonian University of Life Sciences.
Eestis on varasemalt uuritud toidukao ja jäärmete teket kodumajapidamistes, toitlustusasutustes ning kaubandus- ja toiduainetööstusettevõtetes, kuid põllumajandusliku esmatootmise tasandil ei ole seda veel tehtud, mistõttu Eesti Maaeluministeerium on tellinud Eesti Maaülikoolilt aastates 2016- 2020 vastava uurimuse läbiviimise.
Contemporary Urban Agriculture: Functional change and adaptability in 3 European countries.
Kaasaegne linnapõllundus: funktsionaalsed muutused ja kohandumised kolmes Euroopa riigis.
It is of utmost importance to carry out comparative studies as it provides us with true experience from different countries, cities and regions.
On äärmiselt oluline viia läbi võrdlevaid uuringuid, mis annavad meile tõese ülevaate erinevatest riikidest, linnadest ja regioonidest.
A quantitative as well as a qualitative approach seemed most useful.
Kvantitatiivne meetod nagu ka kvalitatiivne meetod tundusid mõlemad olema vajalikud selle töö läbiviimisel.
Urban Agriculture is a practice that is booming and addresses two global challenges: production of healthy food and sustainable development of resilient cities.
Põllumajandus linnas on tegevus, mis hetkel on hoogustunud, ning püüab rõhuda kahele globaalsele väljakutsele: tervisliku toidu tootmine ja vastupidavamate linnade jätkusuutlik areng.
We will nevertheless take the opportunity to repeatedly make an incursion into the subject of Urban Agriculture in general as a necessary and inspiring phenomenon that should represent an integral part of city planning from the outset
Töös on kasutatud võimalust korduvalt siduda linna põllumajanduse teemat ka üldiselt kui vajaliku ja inspireeriva nähtusena, mis peaks moodustama lahutamatu osa linnaplaneerimisest juba algusest peale.
To this end and taking into account the potentialities that Tartu has by itself, the present text aims to perform a comparative study of the past and present situation and of course of the developments which account for the practices, models and types of urban agriculture in 3 European countries, Germany, Spain and Estonia and more specifically in 3 cities, Aachen, Vitoria- Gasteiz and Tartu, respectively.
Magistritöö eesmärk on viia läbi võrdlev uuring mineviku ja praeguse aja olukorra vahel ja muidugi arvestades arengusuundi, mida võib leida praktilistes töödes, mudelites ja erinevates linna põllumajanduse tüüpides kolmes Euroopa riigis – Saksamaal, Hispaanias ja Eestis – ning veel täpsemalt kolmes linnas – Aachen, Vitoria-Gasteiz ja Tartu.
After having obtained all the results and having presented comparisons based on them, we may be in a condition to suggest a series of recommendations for improvement in the interest of the city with least development in Urban Agriculture, namely Tartu.
Peale kõigi uuringu tulemuste leidmist ja nende põhjal läbi viidud võrdlust, võime me anda mitmeid soovitusi, kuidas täiustada linna põllumajanduse arengut linna huvides Tartu linna näitel.
For this purpose, a methodology based on a selection of case studies for each of the cities has been designed in order to achieve standard averages in spatial and social terms for each of these cities.
Et saavutada eesmärke, töötati välja metoodika, mis põhineb erinevate juhtumite uuringute valikul igas valitud linnas, et saavutada standardsed keskmised tulemused ruumilises ja sotsiaalses mõttes iga valitud linna jaoks.Veel enam, ruumiliste ja sotsiaalsete standardite keskmiste võrdlus ning samuti võrdlus erinevate ajalooliste hetkete ja funktsioonide vahel, mida linna põllumajandus on mänginud minevikust praeguse ajani.
As a result we will be able to arrive at a series of recommendations, based on this experience and the city of Tartu is the objective of this advice.
Selle kogemuse põhjal Tartu linn on antud töö nõuannete sihtmärk arvestades potensiaale, mis Tartu linnal on.
They are mostly spread in western and northern Estonia, on Baltic islands as well as in southern Sweden.
Peamiselt leidub neid Lääne-ja Põhja-Eestis ning Läänemere saartel, samuti Lõuna-Rootsis.
Alvar forests encompass a mere 2.8% of the total area of forest land in Estonia.
Loometsad moodustavad vaid 2,8% Eesti metsamaa pindalast.
For analysing and evaluating the richness of species and abundance of ground vegetation in reference to various factors and stand properties, PC-ORD software packages MRPP (Multiple Response Permutation Procedure), ICA (Indicator Species Analysis), CCA (Canonical Correspondence Analysis), and PCA (Principal Component Analysis) were used.
Analüüsimaks ja hindamaks alustaimestiku liigirikkust ja ohtrust erinevate faktorite ja puistu tunnuste suhtes, kasutati tarkvara PC-ORD analüüsipakette MRPP (Multiple Response Permutation Procedure), ICA (Indicator Species Analysis), CCA (Canonical Correspondence Analysis) ja PCA (Principal Component Analysis).
Analysis results revealed a significant correlation between environmental factors and ground vegetation species.
Analüüside tulemusel selgus, et keskkonnafaktorite ja alustaimestiku liikide vahel esineb oluline seos.
The complete list on all plots included a total of 171 different species: 21 tree and shrub species, 127 vascular plant species and 23 moss species.
Kõikide alade kohta koostatud koondnimekiri hõlmas kokku 171 erinevat liiki: 21 puu- ja põõsaliiki, 127 soon- ja 23 sammaltaime liiki.
The list contains only one anthropophyte species, 12 hemerophobe species, 57 hemeradiaphore species, and 74 apophyte species.
Koondnimekirjas on antropofüüte ehk inimkaaslejaid vaid üks liik, hemerofoobe ehk kultuuripagejaid 12 liiki, hemeradiafoore 57 liiki ja apofüüte 74 liiki.
In addition, analysis results showed that the older the stand, the richer the ground vegetation in species, and that moderate human impact ensures more abundant vegetation.
Lisaks näitasid analüüsi tulemused, et mida vanem on puistu, seda liigrikkam on alustaimestik ning mõõdukas inimmõju toob endaga kaasa rikkalikuma taimestiku.
The main objective of the thesis was to provide an overview of the richness of species of ground vegetation of permanent plots established by E. Kaar in 1955 and 1960 and later restored by a forest management working group of the Estonian University of Life Sciences, taking into consideration the location of the plots, impact of human activity and stand formation.
Töö põhieesmärgiks on anda ülevaade E. Kaare poolt 1955. ja 1960. aastal rajatud ning hiljem Eesti Maaülikooli metsakorralduse töörühma poolt taastatud puistu püsiproovialade alustaimestiku liigirikkusest, võttes arvesse alade paiknemist, inimmõju tugevust ning puistu tekkeviisi.
It appeared that the sample plots in Saaremaa are far richer in species than the plots in Raplamaa.
Selgus, et Saaremaa proovialad on liigirikkamad kui Raplamaa proovialad.
It was determined that data obtained from artificial stand surveys are characterised by larger parameters than those collected from natural stands.
Kinnitust sai ka eeldus, et kultuurpuistute takseerandmed on suuremate näitajatega kui looduslikel puistutel.
Analysis of Ground Vegetation of Calamagrostis site type forests on the Example of Sample Plots in Saaremaa and Raplamaa
Kastikuloometsade alustaimestiku analüüs Saaremaa ja Raplamaa proovitükkide näitel
The purpose of this thesis was to study the ground vegetation of small reed alvar pine forests in Saaremaa and Raplamaa by establishing permanent plots on which data was collected about the richness of species and abundance of ground vegetation.
Käesoleva töö eesmärgiks on kastikuloo-männikute alustaimestiku uurimine Saaremaa ja Raplamaa kastikuloo-männikutesse püsiseirealade rajamisega, mille käigus koguti andmeid alustaimestiku liigirikkuse ning ohtruse kohta.
Alvars occupy only narrow areas all over the world.
Looalad on kogu maailmas väga kitsalt levinud.
The same methods are also used for selling.
Samu meetodeid kasutatakse ka müümisel.
There are many handicraft masters in Võrumaa and lots of organisations and entrepreneurs related to this field.
Võrumaal on palju käsitöölisi ning selles valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid ja ettevõtjaid.
During the research, a meeting was carried out with the target group and a survey was sent out to different representatives of Võrumaa handicraft enterprises: nonprofit organisations, self-employments, dealer enterprises, so-called tourism magnet destinations, limited liability companies, village societies, and museums.
Uuringu vältel viidi läbi fookusgrupi intervjuu sihtgrupiga ning levitati küsitlust erinevatele asjalistele: mittetulundusühingud, füüsilisest isikust ettevõtjad, edasimüüjad, n-ö turismimagnetid, osaühingud, külaseltsid ja muuseumid.
Their main marketing channels are social media, webpages, handicraft shops and participating in fairs and events.
Turunduskanalitena kasutatakse sotsiaalmeediat, veebilehti, käsitööpoode ning osaletakse laatadel ja üritustel.
The biggest obstacles acknowledged by handicraft masters were: no place for selling, lack of time, getting the clients to come on site and a feasible price for taking part on fairs.
Esile kerkivad takistused olid müügipinna puudumine, ajapuudus, klientide jõudmine ettevõttesse ja jõukohane kohamaks laatadel.
As solutions we advise to create itineraries for package tours, co-operating with neighbouring entrepreneurs and to establish agreements with the city about selling local handicraft on fairs.
Lahendustena toodi välja marsruutide koostamist pakettreisina, koostöö loomine ümberkaudsete ettevõtetega, kokkulepped kohaliku käsitöö müümisel laatadel ja müügikonsultandi palkamise arutamine.
The goal of this study was to map the problems in marketing and selling of local textile handcraft and offer solutions to overcome them.
Töö eesmärk on välja selgitada suurimad turunduse probleemid ning leida lahendusi nende ületamiseks.
Textile handicraft marketing and development options in Võru county
Võrumaa tekstiilkäsitöö turundus ja arendusvõimalused
This study confirms the problems that have been brought up in earlier researshes as well.
Töö tulemused kinnitavad varasemates läbiviidud uuringutes ilmnenud probleeme käsitöötoodete turundamisel ja müügil maapiirkondades.
The results can be used to develop textile handicraft marketing and selling options in Võru county and to spread information about its’ local products.
Uuringu tulemusi saab kasutada Võrumaa tekstiilkäsitöö turunduse arendamiseks ja toodete müügi paremaks korraldamiseks ning käsitöö tuntuse suurendamiseks.
The production of juice on the small-scale production is gaining more and more popularity, the former industrial fruit yards have been replaced by small-scale producers.
Mahla valmistamine väiketootmise mastaabis kogub üha enam populaarsust, endised suuraiandid on asendunud väiketootjatega.
Technological information was collected, project calculations were performed in Math Cad Prime 7 and 3D modeling was applied in the computer program Solid Edge 2019.
Töös koguti tehnoloogilist teavet, teostati projektarvutused ja rakendati 3D – modelleerimist arvutiprogrammis Solid Edge 2019.
The market for juicers is mainly dominated by traditional solutions, and belt presses are mainly offered from continuous process presses.
Mahlapresside turul domineerivad peamiselt traditsioonilised lahendused, pidevprotsessilistest pressidest pakutakse peamiselt lintpresse.
The aim of this bachelor's thesis is to compile a sketch project of the mechanical part of a continuous process juice extractor.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on koostada pidevprotsessilise mahlapressi mehaanilise osa eskiisprojekt.
It is known that in Estonian higher education institutions has not been designed a juicer based on the screw press.
Teadaolevalt pole Eesti kõrgkoolides seni disainitud kruvipressi põhimõttel töötavat mahlapressi.
The frictional properties of the pressed pulp and the pressure distribution in the press chamber should be further investigated in order to improve the machine. Perhaps more modern materials or better geometry of the press screw can reduce the power consumption and frictional losses.
Täiendavalt tuleks uurida pressitava massi hõõrdeomadusi ja rõhu jaotust presskambris, et vajadusel parendada presskruvi geomeetriat ja rõhu hoidmise ehk otsaklapi mehhanismi.
As a result of the work, a sketch project of a continuous process juice extractor based on screw press technology with a capacity of approx. 300 kg / h was completed.
Töö tulemusel valmis ca 300 kg/h tootlikkusega kruvipressi tehnoloogial baseeruva pidevprotsessilise mahlapressi eskiisprojekt, mis võiks reaalse toote valmistamisel kasutust leida.
The rainfall simulator operates with a solenoid valve and can achieve rainfall intensities between 0,47 mm/min to 2,31 mm/min.
Konstrueeritud vihmasimulaator töötab solenoidklapi abil ning on võimeline tekitama kunstvihma intensiivsusega 0,47 kuni 2,31 mm/min.
The purpose of this thesis was to design, construct and test a road embankment erosion simulator for a 2 x 0,6 meter changeable slope in laboratory environment.
Käesoleva töö eesmärgiks oli projekteerida, ehitada ja katsetada teenõlvakatte erosioonisimulaator 2 x 0.6 meetrisele reguleeritavale nõlvale labori tingimustes.
Water erosion caused by rainfall is an actual topic in road construction.
Sademete poolt põhjustatud pinnase erosioon on aktuaalne teede ehitus valdkonnas.
In this thesis, two rather different road embankment surface materials were tested.
Antud töös katsetati nõlvakatte materjalidena kahte väga erinevate omadustega reoveesettekomposti.
Road embankments can become as steep as 1:1 under certain circumstances.
Teeäärsed nõlvad võivad olude sunnil muutuda väga järskudeks, kuni 1:1 nõlvuseni.
For the erosion simulator, a rainfall simulator was also constructed.
Koos erosioonisimulaatoriga ehitati laborisse ka vihmasimulaator.
Constructing and testing of a road embankment erosion simulator
Teenõlvakatte erosioonisimulaatori projekteerimine ja katsetamine
Analysis was performed based on results gathered from experiments and soils were evaluated in using for road embankment material.
Katsete põhjal teostati analüüs ning anti hinnang materjalide sobivusele nõlvakattematerjalidena kasutamiseks.
Different road embankment surface materials can be researched using the erosion simulator, mostly the simulator is meant to investigate surface erosion processes caused by rainfall on slopes.
Erosioonisimulaatoriga on võimalik uurida sademete mõju erinevate teenõlvakatte materjalidele, eelkõige on simulaator mõeldud nõlval tekkiva pinnase erosiooni protsesside uurimiseks.
With larger slopes, the risk of surface erosion is higher.
Suuremate nõlvuste korral on pinnaseerosiooni tekke risk kõrgem, nõlvakattematerjali omadustel on suur roll pinnase erosiooni tekkel.
In the future the simulator can be used to test different road embankment slope surface materials for erosion and water conductivity.
Tulevikus on simulaatoriga võimalik katsetada erinevate nõlvakatte materjalide erosiooni ning veeläbilaskvust.
Analysis is performed with measuring water flow rates from surface runoff, interflow and drainage layers.
Erosiooni protsesse on antud seadmega võimalik uurida pinnavee, vaheäravoolu ning drenaažikihtidest välja voolava vee hulga analüüsi teel.
76 veterinarians completed the survey.
Küsimustikule vastas 76 loomaarsti.
Antibiotics were more commonly prescribed in Estonia (p = 0.001).
Antibiootikumiravi määrati rohkem Eestis (p = 0,001).
Most common clinical signs include hematuria, periuria, pollakiuria and stranguria.
Sagedasemad sümptomid on hematuuria, periuuria, pollakuuria ja stranguuria.
Veterinarians working in Finland diagnosed less neurological disorders (p = 0.003) and recommended more often anxiety relieving supplements (p = 0.041) than veterinarians working in Estonia.
Loomaarstid, kes töötasid Soome kliinikutes, diagnoosisid vähem neuroloogilisi probleeme (p = 0,003) ja soovitasid anksiolüütilisi preparaate sagedamini (p = 0,041) kui Eesti sama tüüpi kliiniku loomaarstid.
Aims of this study were to investigate how veterinarians in Finland and Estonia approach FLUTD, whether there are any differences between these two countries, and whether there are any differences between diagnoses, treatments or treatment recommendations with veterinarians working in specialized vs. non-specialized clinics.
Uuringu eesmärk oli teada saada, kuidas loomaarstid Soomes ja Eestis käsitlevad kasside alumiste kuseteede haigusi, ning kas spetsialiseerunud ja tavaloomakliinikutes on erinevusi diagnoosimises ja ravisoovitustes.
A questionnaire regarding FLUTD anamnesis, diagnostics, treatment and feline idiopathic cystitis (FIC) was sent out to veterinarians in Finland and Estonia.
Eestis ja Soomes viidi läbi küsitlus, mis hõlmas küsimusi kasside alumiste kuseteede haiguste, sh idiopaatilise tsüstiidi anamneesi, diagnoosimise ja ravi kohta.