natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to this, energy consumption should decrease, which, in turn, reduces the amount of CO2 emitted.
Tänu sellele peaks vähenema energiatarbimine, mis omakorda muudab väiksemaks õhku paisatava CO2 hulga.
Construction of energy-efficient buildings should be continued in Estonia, and research should be carried out to give a better overview of what materials and methodology should be used in construction.
Energiatõhusate ehitiste ehitamist tuleks Eestis jätkata ning läbi viia uuringuid, mis annavad parema ülevaate, milliseid materjale ja metoodikat edaspidi ehituses kasutama peaks.
Different buildings and their limit values were compared.
Võrreldud on erinevaid hooneid ja nende energiatarbe piirväärtusi.
The construction will be carried out funded with the proceeds from the sale of the CO2 emission allowance.
Ehitust teostatakse CO2 heitmekvoodi müügist saadava raha eest.
The aim of this study is to give an overview of the requirements for energy-efficient buildings and their recent implementation in Estonia.
Antud uurimustöö eesmärk on anda ülevaade energiatõhusatele hoonetele kehtestatud nõuetest ja nende rakendamisest viimastel aastatel Eestis.
Energy consumption can be reduced through smart construction.
Energiakulu saab vähendada läbimõeldud ehitusviisiga.
The works carried out vary from heating systems to conversion of floors and ceilings.
Töid, mida teostatakse, on erinevad, alustades küttesüsteemidest kuni põrandate ja lagede ümberehituseni.
Energy-efficient buildings are being built in Estonia more and more as by 2020 new buildings will have to be nearly zero-energy buildings, focussing on ensuring indoor climate.
Eestis ehitatakse energiatõhusaid hooneid järjest enam, kuna aastaks 2020 peavad uued hooned olema liginullenergia hooned, kontsentreerudes samal ajal soodsa sisekliima tagamisele.
The results showed that 480 buildings in Estonia were revised in energy-saving terms in 2010-2012.
Tulemustes selgub, et Eestis on ajavahemikul 2010-2012 muudetud energiasäästlikumaks 480 hoonet.
There are few certified near zeroenergy buildings and passive houses in Estonia.
Sertifitseeritud liginullenergiahooneid ja passiivmaju on Eestis vähe.
The author studied AS Riigi Kinnisvara Annual Reports 2011-2015 to grasp the idea of energy-efficient buildings in Estonia.
Selleks, et saada aimu energiatõhusatest ehitistest Eestis tutvus töö autor AS Riigi Kinnisvara aastaaruannetega 2011-2015.
In 2013, the first passive house was built in Põlva – in accordance with the completed certificates.
Esimene hoone valmis 2015. aastal, mis oli liginullenergia büroohoone Rakveres ning aastal 2013. valmis sertifikaatide järgi ehitatud esimene passiivmaja Põlvasse.
Several statistically significant differences with different satisfaction factors were found in sociodemographic characteristics.
Erinevate rahuloluteguritega leiti mitmeid statistiliselt olulisi erinevusi sotsiaal – demograafiliste tunnuste lõikes.
There was also dissatisfaction with learning, development possibilities and career opportunities.
Ilmnes rahulolematus ka õppimise ja arenemise osas, karjääri tegemise võimalustes ning sooviti ka rohkem arendavaid koolitusi.
Based on the results, it turned out that the most motivating working conditions would be: good basic salary, stable work, suitable working hours, security and good team.
Tulemuste põhjal selgus, et kõige enam motiveeriks Räpina Paberivabrik AS-i töötajaid hästi töötama põhipalk, stabiilne töösuhe, sobiv tööaeg, kindlus töökohal ja hea kollektiiv.
Satisfaction with the motivation and recognition system was assessed at a lower level.
Madalamalt hinnati rahulolu motivatsiooni - ja tunnustamissüsteemiga.
From the companys side the employees were most satisfied with how the work was organized.
Ettevõtte seisukohalt oldi enim rahul töökorraldusega.
Satisfaction and motivation of company Räpina Paberivabrik AS an example
Töötajate rahulolu ja motivatsioon Räpina Paberivabrik AS-i näitel
Biggest differences occurred in the submissions related to managers in different departments.
Suuremad erinevused esinesid osakondade lõikes otsest juhti puudutavas väidetes.
Study revealed that employees were satisfied with relations between workers, relations with their direct manager and with the whole management.
Lisaks näitasid uurimuse tulemused, et ollakse rahul töötajate omavahelistes suhetes nii töötajate endi seas, otsese juhti kui ka juhtkonnaga.
The study revealed that workers have also experienced these conditions.
Uuringust selgus, et töötajad on antud tegureid kogenud ka Räpina Paberivabrik AS-is.
Studying the employees gave overview about what causes work related satisfaction and dissatisfaction.
Töötajate töörahulolu uurimine aitas välja selgitada, millega ollakse ettevõttes rahul ning, mis põhjustab rahulolematust.
The aim of this thesis is to find out the motivation and job satisfaction of the employees of Räpina Paberivabrik AS. Information and suggestions about the improvements is given to the management of the company.
Antud töö eesmärgiks on välja selgitada Räpina Paberivabrik AS-i töötajate motivatsioon ja töörahulolu ning uuringu tulemuste põhjal teha ettevõtte juhtkonnale ettepanekud parandusteks.
While there was overall satisfaction with the work of direct manager, there were significant differences between different departments.Based on the results of this study, proposals were presented to Räpina Paberivabrik AS managment to improve work environment and the motivation of the employees.
Antud uuringu tulemuste põhjal esitas töö autor Räpina Paberivabrik AS juhtkonnale ettepanekud töötajate töörahulolu ja motivatsiooni parandamiseks.
With the relevant information management of the company can map out what is important for the employees and use it as a tool to make the work environment better.The results of the survey revealed that the satisfaction and motivation of the employees of Räpina Paberivabrik AS can be generally considered good.
Vastava informatsiooniga on juhtkonnal võimalik kaardistada, mis on töötaja jaoks oluline ning luua seeläbi parem töökeskkond.
The thesis consists of five chapters.
Töö koosneb viiest peatükist.
The use of industrial robots is of great importance in today’s industries, where more and more work processes are automated.
Tööstusrobotite kasutamine omab suurt tähtsust tänapäeva tööstustes kus järjest rohkem automatiseeritakse erinevaid tööprotsesse.
In the last and fifth chapter, the possible development directionsfor the given robot are outlined and additional ideas are devised in order to expand the possibilites of using the robot.
Viimases ehk viiendas peatükis tuuakse välja võimalikud arengusuunad antud robotile ning mõeldakse välja lisasid, et laiendada roboti kasutusvõimalusi.
Methodological possibilities of using a cartesian robot for teaching
Metoodilised võimalused karteesiuse tüüpi roboti kasutamiseks õppetöös
The first chapter explains the industrial robots in general, and gives an overveiw of the history, and specifically the nature of the cartesian robot.
Esimeses peatükis tuleb teemaks üldiselt tööstusrobotid, nende ajalugu ja täpsemalt karteesiuse roboti olemus.
The third chapter introduces how to use the robot through a robot user manual and programming manual.
Kolmandas peatükis tutvustatakse roboti kasutamist roboti kasutusjuhendi ja programmeerimisjuhendi läbi.
The second chapter describes the robot’s operating parameters and specifications, and also gives the aim to fix the robots workcell.
Teises peatükis kirjeldatakse roboti tööparameetrid ja spetsifikatsioon ning korrastatakse roboti töörakk.
In the fourth chapter, laboratory works are prepared for the use and learning of the robot.
Neljandas peatükis koostatakse roboti kasutamiseks ja õppimiseks laboratoorsed tööd.
To increase the efficiency, more robots are being introduced into production processes.Therefore students who are learning mechatronics and other technical fields, have a greater pressure to get to know different industrial robots.
Seetõttu on mehhatroonikutel ja tudengitel kes õpivad teistel tehnikaaladel suurem vajadus tundma õppida erinevaid roboteid.
During the making of this final thesis, the methodological possibilities of using a cartesian robot for teaching were assessed.
Rakenduskõrgharidus lõputöö raames käsitleti metoodilisi võimalusi karteesiuse tüüpi roboti kasutamiseks õppetöös.
The measurements were made in autumn 2012 and spring 2013.
Mõõtmised toimusid 2012. aasta sügisel ja 2013. aasta kevadel.
Natural regeneration of forest inventory and analysis on the example of the Kurunuka cadastrial unit
Metsa loodusliku uuenduse inventeerimine ja analüüs Kurunuka katastriüksuse näitel
For that purpose to get homogeneous growth, should do in the sample area maintenance- and in case of need too planting work.
Selleks, et saada ühtlase kasvuga puistu, tuleks proovialal teha hooldus- ja vajadusel ka istutustöid.
In this study inventory data were gathered by using circular-plot-method, additionally forest management plans of 2001-2010 and 2013-2022 were compared.
Töös on kasutatud iseseisvalt mõõdetud inventeerimise ja ringproovitüki meetodil saadud mõõtmiste andmeid, lisaks metsamajandamise kavade 2001- 2010 ja 2013-2022 andmeid.
This is showing a good regeneration, still in particular area this regeneration is heterogeneous.
See näitab küll head uuenemist, kuid uuenemine alal on siiski ebaühtlane.
Additional purpose was to compare Forest management plans of the years 2001-2010 and 2013-2011.
Lisaks on eesmärk võrrelda 2001-2012 ja 2013-2022 metsamajandamise kava.
The goal of current thesis was to estimate ten years old felling regeneration of the Kurunuka cadastrial unit and observe the existing tree species on the regenerated area.
Käesoleva töö eesmärk on hinnata Kurunuka kinnistu kümne aasta vanuse raie uuenemist ja vaadata milliste puuliikidega on eraldis uuenenud.
The average number of trees Eurasian aspen per in hectare was 9611, silver birch and grey alder where in average was 5841 and 6203.
Haava keskmine kõrgus on 2,5 m, arukasel 2,6 m ning hallil lepal 3,2 m. Pärast mõõdetud andmete arvutamist selgus, et puude keskmine arv hektarile on haaval 9611, arukasel 5841 ja hallil lepal 6203.
Li-ion battery capacity decreases over time, regardless of whether they have been in use or not.
Li-ion akude mahutavus väheneb aja jooksul sõltumata sellest, kas nad on olnud kasutuses või mitte.
The methods differ primarily in terms of the measuring equipment used.
Meetodid erinevad peamiselt kasutatud mõõteseadmete poolest.
The first method uses an Agilent34972a charging device, which is not available to the average user.
Esimene meetod kasutab laadimisenergia mõõtmiseks mõõteseadet Agilent 34972A, mis ei ole tavakasutajale kättesaadav.
Indirect Methods of Measuring the Capacity of Li-Ion Batteries
Li-ion akude mahutavuse mõõtmise kaudsed meetodid
Consequently, there is also a need to assess the capacity of unused or less used batteries.
Järelikult on vaja hinnata aku mahutavust ka kasutamata või vähekasutatud seadmetel.
In later trials, the author wishes to further develop Method 2 by testing with various devices, in order to increase the measurement accuracy of the method.
Edaspidistes uuringutes soovitab autor edasi arendada meetodit II, tehes katseid erinevate seadmetega, et suurendada meetodi mõõtetulemuste usaldusväärsust.
Devices with built-in batteries do not allow for direct access to the terminals of the battery, making traditional capacity measurement methods unusable.
Integreeritud akudega seadmetel puudub kasutajal otsene ligipääs aku klemmidele, mis ei lase aku mahutavuse mõõtmisel kasutada traditsioonilisi meetodeid.
Therefore, less accurate indirect methods must be used to assess capacitance, i.e. to measure the energy used in charging the battery and assess how much if it is useful, usable energy.
Seetõttu tuleb kasutada aku mahutavuse hindamiseks väiksema täpsusega meetodeid, s.t. mõõta aku laadimisel kulutatud energiat ja hinnata, kui suure osa sellest moodustab kasulik, seadme poolt kasutatav akusse salvestatud energia.
The second method uses a battery bank, USB device and a stopper, which are available to the average user.
Teine meetod kasutab akupanka, USBtoitega koormavat seadet ja ajamõõtjat, mis on tavakasutajale kättesaadavad.
The author found that the measurements made using the first method were sufficiently accurate to assess the capacity of the battery in relation to the nominal capacity.
Autor leidis, et esimese meetodiga tehtud mõõtmine on piisavalt täpne, andmaks hinnangut aku mahutavuse säilimisele, võrreldes esialgse mahutavusega.
The aim of this thesis is to describe and evaluate the accuracy of two different methods of battery capacity measurement, using only the data gathered during the charging process.
Käesoleva töö eesmärgiks on kirjeldada kahte erinevat meetodit testseadmes oleva aku mahutavuse mõõtmiseks, kasutades ainult testseadme laadimisprotsessi käigus mõõdetud andmeid ning hinnata nende meetodite täpsust.
In accordance with the formulated methods, two indirect measurements and a control measurement were carried out.
Vastavalt kirjeldatud meetoditele viidi läbi kaks mõõtmist ning kontrollmõõtmine, mille tulemuse abil hinnati teiste meetodite täpsust.
Two methods of measurement were formulated using knowledge derived from studying the charging processes and distribution of charging energy of Li-ion batteries.
Kasutades Li-ion akude laadimisprotsesside ning testseadme laadimisenergia jagunemise uurimisel saadud teadmisi määratleti kaks meetodit.
The author also concluded that the precision of Method 2 depends mostly on the ratio of energy used by the control module and the capacity of the battery.
Teise meetodi puhul leidis autor, et mõõtmistulemuse täpsus sõltub testseadme laadimisprotsessis kontrollmooduli poolt tarbitud energia suhtest aku mahutavusse.
A mobile phone with a removable battery was used as the test device, which allowed for both direct battery capacity measurement, using the terminals, and indirect measurement using the charging energy.
See võimaldas testseadme aku mahutavust mõõta nii laadimisenergiat mõõtes kui ka otse aku klemmidelt.
All models were prepared independently by the author using Autodesk 123D Catch software.
Kõik mudelid valmistas autor iseseisvalt kasutades tarkvara Autodesk 123D Catch.
The geometrical quality of the modelled model was evaluated on the basis of two models that had been prepared by various methods, and brought into the correct scale.
Modelleeritud mudeli geomeetriline kvaliteet oli hinnatud kahe mudeli põhjal, mis olid valmistatud erinevatel meetoditel ja viidud õigesse mõõtkavasse.
It was explained if the 3D modelling can be used in geodesy and construction-related fields, and if this method is an alternative to laser scanning.
Uurimistöös selgitati, kas sellist 3D modelleerimise meetodit võib kasutada geodeesiaga ja ehitusega seotud valdkondades ning kas see meetod on alternatiiviks laserskaneerimisele.
To explore each factor the author did an experiment, where object being photographed was selected to investigate a specific factor.
Iga faktori uurimiseks tegi autor katsetöö, kus pildistatav objekt oli valitud uurimaks kindlat faktorit.
To assess the visual quality, author divided the factors that affect the models into four groups: the structure of the object being photographed, the detail in object being photographed, competencies of the program being used and the discovered factors during the research.
Visuaalse kvaliteedi hindamiseks autor jagas mudeleid mõjutavad faktorid nelja gruppi: Pildistava objekti struktuur, pildistavad objekti detailsus, kasutatava programmi võimekus ja uurimistöö käigus avastatavad faktorid.
The research focuses on 3D models, which have been compiled from pictures taken with a camera, their preparation process and the factors that influence the quality of the model.
Uurimistöö keskendub 3D mudelitele, mis on koostatud fotokaameraga tehtud fotodest, nende valmistamise protsessile ning faktoritele, mis avaldavad mõju mudeli kvaliteedile.
Visual and geometrical qualities of the 3D model were examined.
Uuriti 3D mudeli nii visuaalset kui ka geomeetrilist kvaliteeti.
The aim of this research was to explore the factors that affect the quality of the 3D model which was modelled from the pictures taken with a hand-held camera.
Antud uurimistöö eesmärgiks oli uurida fotokaameraga tehtud fotodest modelleeritud 3D mudeli kvaliteedi mõjutavaid faktoreid.
Factors that affect 3D models quality done by using camera photos
Fotokaameraga tehtud fotode põhjal loodud 3D mudeli kvaliteeti mõjutavad faktorid
It was concluded that the model structure of the object (transparency, glossiness), the level of detail, images overlap, the number of images, the processing software competence had an impact on the quality and imaging may be held without a tripod.
Mudelite geomeetriliseks kvaliteediks saadi statiivita pildistatud 3D mudeli modelleerimise meetodi puhul 0,7 cm. ja statiiviga pildistatud 3D mudeli modelleerimise meetodi tulemus on 1,3 cm. Järeldati, et mudeli kvaliteedile avaldab mõju objekti struktuur (läbipaistvus, läikivus), detailsus ning fotode kattuvus, fotode arv ja töötleva tarkvara pädevus ning pildistamine võib toimuda ilma statiivita.
The population of Tartu has been steadily decreasing in last ten years.
Tartu linna rahvaarv on viimase kümne aasta jooksul pidevalt vähenenud.
The necessity of densification is mentioned in many development plans, but none of them describes, how to exactly do it.
Tihendamise vajalikkust on mainitud paljudes arengukavades, kuid puudub kirjeldus selle kohta, mida täpsemalt teha tuleks.
This subject can be further explored to improve the planning process or for better understanding and systemization of the densification process.
Teemat on võimalik edasi uurida planeeringute koostamiseks või tihendamise protsessi paremaks mõistmiseks ja süstematiseerimiseks.
The methods used and the results of the work can be applied in urban planning.
Töö käiku ja tulemusi on võimalik kasutada linnaplaneerimises.
The data was taken from the development strategies of Tartu, the detailed plan, Ehitisregister, Statistics Estonia database and spatial data from Estonian Land Board Geoportal.
Andmeid võeti Tartu linna arengukavadest, detailplaneeringust, Ehitisregistrist, Eesti Statistika andmebaasist ning kaardiandmeid Maa-ameti Geoportaalist.
Further the combapility between the objects was compared.
Lisaks võrreldi objektide omavahelist sobivust.
In the present work a prime overview of the densification process is provided.
Käesolevas töös antakse esmane ülevaade tihendamise protsessi kohta.
The aim of this work was to outline the most suitable procedure for Tartu’s Rebase 23a plot from the perspective of cities densification.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada sobivaim rakendus Tartu Rebase 23a krundile linnade tihendamise seisukohalt.
On the basis of the collected data various necessary objects for Tartu were found and compared.
Saadud andmete põhjal selgitati välja ja võrreldi erinevaid Tartu linnale vajalikke objekte.
Cities densification based on the example of Siili area
Linnade tihendamine Siili piirkonna näitel
One way to decrease this process is cities densification.
Üks võimalus selle protsessi vähendamiseks on linnade tihendamine.
At the same time, the population has been increasing in neighboring parishes of the city.
Samas linna naabervaldades toimub elanike arvu kasv.
The comparison features were received by the expert opinion and by charatizeing cities density.
Võrdlemistunnused saadi eksperthinnangu tulemusel ning linnade tiheduse iseloomustamisel.
It shows that Tartu has problems with sprawl.
See näitab, et Tartul on probleeme valglinnastumisega.
The cities densification, the compact city and the sustainability of the densification is described.
Seejärel antakse ülevaade linnade tiheduse, kompaktlinna ning tihendamise jätkusuutlikkuse kohta.
Numerousness changes of different microorganism’s groups on maturing of beef
Mikroorganismide erinevate gruppide arvukuse muutused veiseliha laagerdamisel
The plated culture media were incubated in the thermostats at the appropriate temperatures of microorganisms (30 °C, 37 °C) under aerobic conditions.
Külvid kasvatati välja termostaatides, mikroorganismide gruppidele vastavatel temperatuuridel (30 °C, 37 °C) aeroobsetes tingimustes.
But it was on serious concern that the counts of coliforms and staphylococci inside the meat and on the surface of meat were often exceeding more than thousand cfu/g/cm2.
Murettekitavaks osutus aga see, et liha laagerdamisel tõusid coli-laadsete bakterite ja stafülokokkide arvud nii lihas kui ka liha pinnal sageli üle tuhande PMÜ/g/cm2.
In the first part of the study the aging of the longest back muscle and in the second part the aging of the big round muscle of the beef were investigated.
Esimeses osas uuriti veise selja pikima lihase laagerdamist ja teises osas veise suure ümarlihase laagerdamist.
The samples from the vacuum-packaged beef for the aging were taken and determinations were made on the following days: 7, 14 21, 28, and 35.
Vaakumpakendatud veiseliha proovid võeti ja määramised tehti laagerdamise 7., 14.
It was positive that the total count of bacteria did not exceed one hundred thousand cfu/g/cm2.
Positiivne on see, et mikroobide üldarv laagerdamisel ei ületanud sadat tuhandet PMÜ/g/cm2.
For the determination the dilution method and culturing on different media on Petri dishes were used.
Määramisel kasutati lahjendusmeetodit väljakülviga vastavatesse söötmetesse Petri tassidele.
The results showed that the total bacterial count, count of staphylococci and coliforms on the longest back muscle and on the big round muscle varied relatively wide.
Saadud laagerdamise tulemustest selgus, et nii veise selja pikema lihase kui ka veise suur ümarlihase mikroorganismide üldarv aga ka coli-laadsete bakterite ja stafülokokkide arvud kõikusid suhteliselt suurtes piirides.
The aim of this master’s thesis was to investigate the aging effects of vacuum-packaged beef on the total bacterial count, staphylococci and coliforms counts inside the meat and on the surface of meat.
Nii esimeses kui ka teises osas määrati vaakumpakendatud lihast ja liha pinnalt mikroorganismide üldarv, coli-laadsete bakterite ja stafülokokkide arv.
Herein one thousand cfu/g/cm2 has been used as a limit.
Tuhandet on siin peetud piiriks.
This in turn will help to explain the mechanism behind the yield gap.
See omakorda aitab välja selgitada saagikuse erinevuste taga olevat mehhanismi.
The yield of cereals depends on two main factors: photosynthetic potential and the availability of nutrients.
Teravilja saagikust mõjutab kaks põhilist komponenti: fotosünteetiline potensiaal ja toitainetega varustatus.
The protocol was tested on analysing NRT1 gene expression.
Väljatöötatud metoodikat testiti NRT1 geeni ekspressiooni analüüsimisega.
The knowledge about the main genes responsible for nitrogen aquisiton and use can be used to significantly increase the yields while decreasing the need for nitrogen fertilizers.
Teades põhilisi lämmastiku omastamise ja kasutamise eest vastutavaid geene ning teades nende toimemehhanisme, on võimalik taimede saagikusi oluliselt tõsta ning samal ajal lämmastikväetiste koguseid alandada.
Farming system had no statistically significant impact on NRT1 expression in wheat leaves or roots.
Lämmastiku vorm ehk viljelusviis ei avaldanud mõju NRT1 ekspressioonitasemele nisu lehtedes ega ka juurtes.
The aim of the research was to give a thorough overview of the wheat genes related to nitrogen use and to develop and test a protocol to study the transcriptional activity of these genes in different farming systems.
Uurimistöö eesmärk oli anda põhjalik ülevaade lämmastiku omastamise eest vastutavatest geenidest ning töötada välja metoodika nende transkirptsionaalse aktiivsuse määramiseks.
The impact of farming system on the expression of wheat genes involved in nitrogen assimilation
Viljelusviisi mõju nisu lämmastiku omastamise eest vastutavate geenide ekspressioonile
Nitrate reductase, glutamine synthase and glutamate synthetase are regulating the use of nitrogen.
Nisus on iseloomustatud lämmastikuühendite transpordi eest vastutavad NRT, AMT transportereid ning lämmastiku kasutamist reguleerivad nitraadi reduktaas, glutamiini süntetaas ning glutamaadi süntaas.