natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on the results of three methods used in this bachelor's thesis, suggestions were made to improve the working environment.
Bakalaureusetöös kasutatud meetodite alusel anti soovitusi töökeskkonna parendamiseks.
Photos were analyzed and expert evaluation was given by filling a questionnare.
Fotosid analüüsiti ning diagnoosiankeete täites anti eksperthinnang.
In addition, half-structured interview with the leader of the company was used as a data source.
Lisaks kasutatakse andmeallikana autori läbiviidud poolstruktureeritud intervjuud ettevõtte juhiga.
The author finds that in order to increase profitability the production costs must be taken under observation, since costs can be optimized in the company, but incomes are usually not controllable.
Bakalaureusetöö autor leidis, et tootmise tasuvuse suurendamiseks on vajalik jälgida tootmisel tehtavaid kulutusi kuna kulusid saab ettevõtte juhtkond kontrollida, aga tulusid reeglina mitte.
The conclusions of the empirical analysis were that the prerequisites for positive gross margin are low variable costs and high gross output values and that organic oat farming is not profitable without the subsidiaries.
Arvandmeid analüüsides jõudis töö autor järeldusele, et positiivse kattetulu eelduseks on madalad muutuvkulud ning kõrge kogutoodangu väärtus ning ilma põllumajandustoetusteta ei ole mahekaera kasvatus tasuv.
Data used in this thesis was gathered by documentation survey from accounting reports of Lehar Neve’s Rimmi farm and from Statistics Estonia database.
Töös kasutatavad andmed on kogutud Lehar Neve Rimmi talu raamatupidamisdokumentide vaatluse teel ja Eesti Statistikaameti andmebaasidest.
The problem to solve was that whether the decision to increase organic oat farming in Lehar Neve’s Rimmi farm was economically justified.
Bakalaureusetöö probleemiks on, et kas Lehar Neve Rimmi talu mahekaera kasvatuse laiendamise otsus on olnud majanduslikult õigustatud.
The aim of the current Bachelor’s thesis was to find out the profitability of organic oat farming according to gross margin on the basis of Lehar Neve’s Rimmi farm (from 2013 until 2015) and to find possibilities to increase profitability of organic oat farming.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on selgitada välja Lehar Neve Rimmi talu näitel (aastatel 2013-2015) mahekaera kasvatamise tasuvus kattetulu järgi ning otsida võimalusi mahekaera tasuvuse suurendamiseks.
Current thesis can be beneficial for other similar companies by showing, which costs are more important and which are the expected incomes.
Autor usub, et käesolev bakalaureusetöö on vajalik teistele sarnastele ettevõtetele, kuna töös selgub milliste kuludega peab mahekaera kasvataja arvestama ja millised võiksid olla oodatavad tulud.
Profitability of organic oat farming and its influencing factors on the basis of Lehar Neve´s Rimmi farm
Mahekaera kasvatamise tasuvus ja seda mõjutavad tegurid Lehar Neve Rimmi talu näitel
As a result of gross margin indicator analysis of organic oat farming in Lehar Neve’s Rimmi farm, the author concluded that organic oat farming is profitable in the company.
Bakalaureusetöös koostatud Lehar Neve Rimmi talu mahekaera kasvatamise kattetulu näitajate analüüsi tulemusena jõudis autor järeldusele, et mahekaera kasvatus on Lehar Neve Rimmi talus tasuv.
The assessment of the technical condition of the building was carried out using visual observation and thermography methods.
Hoone tehnilise seisukorra hindamine viidi läbi visuaalse vaatluse ja termograafia meetodeid kasutades.
Although the technical condition of each farmhouse and therefore also the lists and cost of necessary repair and reconstruction works are different, this thesis also provides theoretical recommendations to other owners of similar farmhouses.
Kuigi iga taluhoone tehniline seisukord ning seetõttu ka vajalike remont- ja rekonstrueerimistööde loetelud ning maksumus on erinev, annab käesolev lõputöö teoreetilisi soovitusi ka teistele sarnaste taluhoonete omanikele.
The costs of all the mentioned constructions are more expensive when building a new farmhouse.
Kõikide mainitud hooneosadega seotud tööde maksumused on uue hoone ehitamise korral kallimad.
In the next stage, on the basis of the existing building, drawings of a new equivalent building at the preliminary design stage and lists of necessary construction works were prepared and the volumes of these works were determined.
Järgmise etapina koostati olemasoleva hoone põhjal uue samaväärse hoone joonised eelprojekti staadiumis ja vajalike ehitustööde loetelud ning määrati nende tööde mahud.
In conclusion, the repair and reconstruction of an old farmhouse is economically more reasonable than the construction of a new building if the existing house has been professionally and consistently repaired over time.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et vana taluhoone remontimine ja rekonstrueerimine on selle asemel uue samaväärse hoone ehitamisest majanduslikult mõistlikum sellisel juhul, kui seda on aja jooksul asjatundlikult ning järjepidevalt remonditud.
From the received price offers, it was concluded that the repair and reconstruction of the investigated building is a total of EUR 32 786 cheaper and therefore economically reasonable than the construction of a new equivalent building.
Saadud hinnapakkumistest järeldus, et uurimisobjektiks oleva hoone remontimine ja rekonstrueerimine on uue samaväärse hoone ehitamisest kokkuvõtvalt 32’786 eurot odavam ning seetõttu majanduslikult mõistlikum.
The result obtained is due to the fact that the technical condition of the mentioned parts of the building under investigation is already good and / or the necessary repair and reconstruction works related to the said parts of the building and the related costs have already been incurred to a large extent.
Saadud tulemus on tingitud asjaolust, et uurimisobjektiks oleva hoone mainitud hooneosade tehniline seisukord on hea ja/või mainitud hooneosadega seotud vajalikud remont- ja rekonstrueerimistööd ning nendega kaasnevad kulutused on juba suures mahus tehtud.
Analysis and economic justification of the need for repair and reconstruction works of a old farmhouse
Taluhoone remont- ja rekonstrueerimistööde vajaduse analüüs ning majanduslik põhjendatus
Estonia has many farmhouses that were built in the late 19th or first half of the 20th century.
Eestis on palju taluhooneid, mis on ehitatud 19. sajandi lõpul või 20. sajandi esimesel poolel ning mida inimesed soovivad tänu majanduslike võimaluste parenemisele ja maalähedase elulaadi populariseerimisele kaasajastama hakata.
Significant differences can be seen in the comparison of the costs of works related to load-bearing, stiffening and fencing structures, heating fireplaces, facade and facade elements and windows.
Märkimisväärseid erinevusi on näha hoonete kande-, jäigastavate ja piirdetarinditega, küttekolletega, fassaadi ja fassaadielementidega ning akendega seotud tööde maksumusi omavahel võrreldes.
The aim of this thesis is to find out which repair and reconstruction works are needed in the residential building of Kinnika farm and to determine the cost of these works and to compare the obtained results with the cost of building a new equivalent farmhouse and to find out which proposition would be more economically viable.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on selgitada välja, milliseid remont- ja rekonstrueerimistöid on Kinnika talu eluhoone puhul vaja teostada ja määrata nende tööde umbkaudne maksumus ning võrrelda saadud tulemusi uue samaväärse hoone ehitamise umbkaudse maksumusega ja selgitada välja, kumb ettevõtmine on majanduslikult kasulikum.
The practical value of this thesis is to provide the owners of Kinnika farm with recommendations with economic justifications for the repair and reconstruction of the existing residential building and help them to decide whether to start repairing the existing farmhouse or build a new one instead.
Käesoleva lõputöö praktiline väärtus seisneb selles, et see annab Kinnika talu omanikele soovitused ja tehnilised lahendused koos majanduslike põhjendustega olemasoleva eluhoone remontimiseks ja rekonstrueerimiseks ning aitab jõuda neil otsusele, kas hakata olemasolevat eluhoonet parandama või selle asemel uut hoonet ehitama.
Finally, price offers from different construction companies were obtained for needed constructions and it was assessed whether it was more advantageous to repair and reconstruct an existing building or build a new one.
Viimaks hangiti ehitusettevõtetelt mainitud tööde teostamise hinnapakkumised ja selgitati välja, kas soodsam on olemasoleva hoone remontimine ja rekonstrueerimine või uue samaväärse hoone ehitamine.
In both cases, the cost of roofing work is followed by work on foundations, wall surfaces and ceilings.
Katusega seotud tööde maksumustele järgnevad kalliduse poolest mõlemal juhul vundamentide ja alustega, seinte pindadega ning vahelagedega seotud tööd, ületades 10’000 euro piiri.
In order to achieve the above-mentioned goal, first of all, the assessment of the technical condition of the building under investigation was carried out.
Eelmainitud eesmärgi saavutamiseks viidi kõigepealt läbi uurimisobjektiks oleva hoone tehnilise seisukorra hindamine ja koostati selle põhjal vajalike remont- ja rekonstrueerimistööde loetelud ning määrati nende tööde mahud.
When comparing the estimated costs of needed constructions, it is seen that the works related to the roof will be significantly more expensive than other constructional works.
Hoonete maksumusi omavahel võrreldes on näha, et ülejäänutest märkimisväärselt kallimaks kujunevad nii olemasoleva hoone remontimise ja rekonstrueerimise kui ka uue hoone ehitamise korral katusega seotud tööd.
Management of public services in local community (Sonda parish)
Avalike teenuste korraldamine kohalikus omavalitsuses Sonda valla näitel
In addition, it was also relevant to study the contentment of the local citizens and therefore evaluate the organization of the public services of Sonda.
Praktilises osas analüüsitakse Sonda vallavanemaga läbiviidud intervjuu ja Sonda valla elanike seas läbiviidud küsitluse alusel olukorda Sonda valla avalike teenuste korralduses.
In the practical part, an Estonian local government was examined in order to analyse whether the theoretical principles and problems of the functioning of public sector are confirmed in practice.
Käesoleva uuringu esimene pool sisaldab teoreetilist alust, mis on vajalik kohaliku omavalitsuse ühistuliste toimimispõhimõtete mõistmiseks.
The Minimum Curvature module of demo version of software "Surfer 10" was used for modeling the results.
Tulemuste modelleerimiseks kasutati programmi „Surfer 10" (demoversioon) moodulit Minimum Curvature.
Post-glacial vertical movement of deep seated fundamental benchmarks of Estonian levelling network according to 1933-2010 levelling data
Eesti kõrgusvõrgu fundamentaalreeperite postglatsiaalne vertikaalliikumine 1933.-2010. aasta nivelleerimisandmete põhjal
Aim of the study was to determine the rates of apparent land uplift at stable fundamental benchmarks by using datasets from all precise levellings done in Estonia since 1933.
Uurimistöö eesmärgiks oli määrata fundamentaalreeperite näivad vertikaalliikumise kiirused, kasutades selleks Eesti kõrgusvõrgu kõrgtäpsete nivelleerimiste andmeid alates aastast 1933.
The velocities of apparent vertical movements were obtained with precision of 0,42 mm/y for the benchmarks situated in mainland and 0,99 mm/y for selected benchmarks in the entire territory of Estonia.
Arvutatud vertikaalliikumise kiiruste täpsuseks hinnati reeperite puhul, mis asuvad Mandri-Eestis ±0,42 mm/a ja kogu Eesti kõrgusvõrgu valitud reeperite puhul ±0,99 mm/a.
Comparing the modeled apparent land uplift rates with land uplift rates of Randjärv (1993) and Torim (1990) land uplift maps, the results showed some inconsistencies in Eastern part of Estonia.
Modelleeritud näiva vertikaalliikumise kiiruste võrdlusel Randjärve (1993) ja Torimi (1990) vertikaalliikumise kaartidega saadi mõningased suuremad kiiruste erinevused Ida-Eestis.
Estonia is located at the South-East edge of the area of Fennoscandian postglacial rebound where the apparent land uplift rates (relative to mean sea level) are approximately from -0.5 to 2 mm/y according to the latest rebound models (NGK2005LU for example).
Eesti asub Fennoskandia jääajajärgse tõusuala kaguserval, kus viimaste maakoore vertikaalliikumise mudelite järgi (näiteks NKG2005LU) varieeruvad näivad vertikaalliikumise kiirused (keskmisest meretasemest) umbes -0,5 kuni 2 mm/a.
Obtained rates of apparent land uplift at selected benchmarks varied from approximately -1 mm/y in South-East Estonia to 2 mm/y in North-West Estonia (island of Hiiumaa).
Arvutatud reeperite vertikaalliikumise kiirused varieerusid vahemikus -1 mm/a Kagu-Eestis kuni 2 mm/a Loode-Eestis (Hiiumaal).
Comparing the velocity model with NKG2005LU model, standard deviation of modeled apparent land uplift ±0,22 mm/y was obtained, which is less than expected.
Modelleeritud kiiruste võrdlemisel NKG2005LU mudeliga saadi näiva vertikaal-liikumise kiirust iseloomustavate mudelpindade erinevuseks ±0,22 mm/a, mis oli eeldatust väiksem.
One task of the study was to compare the results with apparent land uplift rates of the model NKG2005LU to estimate the accuracy of the model in the territory of Estonia, outside the area of observation data coverage.
Uurimistöö üheks ülesandeks oli ka võrrelda arvutatud näiva vertikaalliikumise kiiruseid mudeli NKG2005LU näiva vertikaalliikumise kiirustega, et hinnata mudeli NKG2005LU kiiruste täpsust Eesti alal, väljapool mõõtmisandmetega kaetud ala piire.
The uplift rates in Estonia have mainly been estimated on the basis of precise repeated levellings.
Eesti maakoore vertikaalliikumise kiirused on tänaseni määratud peamiselt kordusnivelleerimise andmetest.
So far the accuracy of apparent land uplift rates of the model NKG2005LU in Estonia are estimated to be ±0,7 mm/y.
Hetkel on hinnatud NKG2005LU mudeli vertikaalliikumise kiiruste täpsuseks Eesti alal ±0,7 mm/a.
For apparent land uplift rates the velocity of reference benchmark FR241 was interpolated from the model NKG2005LU (for the reason mentioned above).
Näiva vertikaalliikumise kiiruste arvutamiseks interpoleeriti (eeltoodud põhjustel) lähtereeperi FR241 vertikaalliikumise kiirus NKG2005LU mudelist.
For that purpose kinematic least-squares adjustment of the levelling network (where the rates of land uplift are also parameterized besides heights) was applied.
Selleks sooritati kõrgusvõrgu vähimruutude meetodil kinemaatiline tasandus, kus lisaks reeperite kõrgustele on tundmatuteks parameetriteks reeperite vertikaalliikumise kiirused.
The competitive advantage was gained on open markets such as Latvia, Lithuania and Ukraine.
Konkurentsieelis saavutati avatud turgudel ehk Lätis, Leedus ja Ukrainas.
The main export markets for live bovine animals were the Netherlands (55%), Russia (14%), Poland (11%) and Latvia (10%).
Elusveiste peamised eksportturud olid Holland (55%), Venemaa (14%), Poola (11%) ja Läti (10%).
The price advantage is directly related to the cost advantage which is achieved mostly through the optimisation of the production process and production costs.
Hinnaeelis on otseselt seotud kulueelisega, mis saavutatakse suuresti tänu tootmisprotsessi ja tootmiskulude optimeerimisele.
The share of beef amounted to approximately one quarter of the total meat production in Estonia.
Veiseliha osakaal moodustas ligikaudu veerandi kogu Eesti lihatoodangust.
The analysis showed that Estonia's level of self-sufficiency in meat is 80% on average, which means that consumption surpasses production.
Analüüsi tulemusena selgus, et Eestis on liha isevarustatuse tase keskmiselt 80%, mis tähendab, et tarbimine ületab tootmist.
Different aspects have been emphasised, such as productivity, comparative advantage, export capacity and success in foreign trade.
Rõhutatakse erinevaid aspekte nagu tootlikkus, suhteline eelis, ekspordivõime ning edukus väliskaubanduses.
Similar regression analyses were conducted for fresh or chilled bovine meat and for frozen bovine meat.
Samad regressioonanalüüsid teostati ka värske või jahutatud veiseliha ning külmutatud veiseliha puhul.
It came to the conclusion that there is no single definition of competitiveness agreed upon by economists and economic policy makers.
Töös jõuti järeldusele, et konkurentsivõime määratlemiseks puudub üks kindel definitsioon, mis oleks majandusteadlaste ja majanduspoliitika kujundajate poolt kokku lepitud.
Such a significant price difference forces the local primary beef producers to sell their produce on foreign markets.
Selline suur hinnavahe sunnib kohalikke veiseliha esmatootjaid müüma oma toodangut välisturgudel.
It emerged from earlier studies that the meat industry as a whole was not competitive before Estonia's accession to the European Union (1998–2001).
Varasemalt teostatud uuringutest selgus, et lihatööstussektor tervikuna ei olnud enne (1998-2001) Euroopa Liiduga liitumist konkurentsivõimeline.
This was caused by the decline in the number of cattle, although after a downward trend of eight years the situation is now improving.
Selle põhjuseks oli veiste arvukuse vähenemine, kuid see olukord on pärast kaheksa aastast langustrendi taas paranemas.
Although the buying-in of beef has decreased in absolute terms and this in turn has increased the average purchasing price, local prices cannot compete with the European Union average purchasing price, which is approximately 35% higher.
Kuigi veiseliha kokkuostu absoluutmaht on vähenenud ning see omakorda on tõstnud veiseliha kokkuostu keskmist hinda, ei suuda kohalik hind konkureerida Euroopa Liidu keskmise kokkuostu hinnaga, mis on ligikaudu 35% kõrgem.
Thus, it can be stated that the total productivity indicator and the average purchasing price of beef were important causes for changes in the comparative advantage.
Seega saab väita et kogutootlikkuse näitaja ning veiseliha keskmine kokkuostuhind olid olulisteks suhtelise eelise muutumise põhjusteks.
Competitiveness manifests itself only in the comparison of subjects such as companies, industry and country.
Konkurentsivõime avaldub ainult subjektide võrdluses, milleks on ettevõte, majandusharu ja riik.
However, analysing separately little processed meat products and highly processed meat products, it appeared that in the last two years (2000 and 2001) Estonian meat industry was competitive as regards products with high level of processing.
Kuid analüüsides madala ja kõrge töötlusastmega lihatooteid eraldi gruppidena, siis ilmnes, et kahel viimasel aastal (2000 ja 2001) oli Eesti lihatööstus kõrge töötlusastmega lihatoodete osas konkurentsivõimeline.
Analysis of the foreign trade of the beef sector indicated that imports exceed imports, which made the foreign trade balance negative.
Veiselihasektori väliskaubandust analüüsides selgus, et import oli suurem kui eksport, mis muutis väliskaubandusbilansi negatiivseks.
When total productivity increased by one unit the value of the RCA index increased by 1.75 units.
Kui kogutootlikkus suurenes ühe ühiku võrra, siis elusveiste RCA-indeksi väärtus suurenes 1,75 ühiku võrra.
In absolute terms, beef production was on the decline in the period covered and in the last three years (2011–2013) it even dropped below 13 000 tonnes.
Absoluutmahtudena vaadates oli veiseliha tootmine töös vaadeldaval perioodil langustrendis, jäädes viimasel kolmel aastal (2011-2013) koguni alla 13 000 tonni.
The third task was to give an overview of the Estonian beef sector, providing trade indicators in addition to production figures.
Kolmandaks uurimisülesandeks oli anda ülevaade Eesti veiselihasektorist, tuues lisaks tootmisnäitajatele välja ka kaubandusnäitajad.
In view of the aim of the thesis and its structure, the focus was set on little processed export articles which, in particular, allowed us to evaluate international competitiveness of local primary beef producers in the trade with these products.
Vastavalt uurimustöö eesmärgile ja ülesehitusele keskenduti vähese töötlusastmega ekspordiartiklitele, mis võimaldas hinnata just kohalike veiseliha esmatootjate rahvusvahelist konkurentsivõimet antud toodetega kauplemisel.
A study on the export of live pigs indicated that Estonian pig farmers had a strong comparative advantage in exporting their produce to the Russian market.
Elussigade eksporti käsitlevast uurimustööst selgus, et Eesti seakasvatajatel oli tugev suhteline eelis oma toodangu eksportimisel Venemaa turule.
When the average purchasing price of beef increased by 1% the revealed comparative advantage of live bovine animals increased by 5.83%.
Kui veiseliha keskmine kokkuostu hind suurenes 1% võrra, siis elusveiste ilmutatud suhteline eelis suurenes 5,83% võrra.
The main emphasis is on indicators related to the analysis of foreign trade, as these were important for the empirical part of the study.
Peamiselt keskenduti väliskaubandust analüüsivatele näitajatele, sest need olid olulised töö empiirilise osa seisukohalt.
Analysis showed that from 2008 onwards Estonia developed a relative advantage in live bovine animals trade, which continued until the end of the period examined.
Analüüsi tulemusena selgus, et alates 2008. aastast tekkis Eestil elusveistega kauplemisel suhteline eelis, mis on säilinud kuni vaadeldava perioodi lõpuni.
In conclusion it can be said that Estonia has the biggest competitive advantage in live bovine animals trade where export was more successful than the respective indicator for the European Union.
Kokkuvõtvalt saab öelda, et Eestil oli kõige suurem konkurentsieelis elusveistega kauplemisel, mille osas oli ekspordiedukus suurem kui Euroopa Liidu vastav näitaja.
The regression analyses carried out showed a positive correlation between the RCA index of live bovine animals and total productivity (on value added basis).
Teostatud regressioonanalüüside tulemusena selgus, et elusveiste RCA-indeksi ja kogutootlikkuse (lisandväärtuse alusel) vahel oli positiivne seos.
The first task was to define the concept of competitiveness, give an overview of the levels of its manifestation as well as of earlier studies on the competitiveness of the meat industry.
Esimeseks uurimisülesandeks oli määratleda konkurentsivõime mõiste, anda ülevaade konkurentsivõime avaldumise tasanditest ning samuti ka varasematest lihatööstussektori konkurentsivõimet käsitlenud uuringutest.
Thus, production costs were also an essential competitiveness factor from the aspect of cost advantage.
Seega olid ka tootmiskulud kulueelise aspektist väga oluliseks konkurentsivõimet kujundavaks teguriks.
A positive correlation was also seen between the RCA index of live bovine animals and the average purchasing price.
Samuti oli positiivne seos elusveiste RCA-indeksi ning keskmise kokkuostu hinna vahel.
In the first case the foreign trade balance has been positive since 2005 and export volumes have multiplied (up to 14 times) over the period examined.
Esimesel juhul oli väliskaubandusbilanss alates 2005. aastast positiivne ning ekspordimahud suurenesid vaadeldava perioodi jooksul mitmekordselt (kuni 14-kordne tõus).Teisel juhul oli see näitaja kogu perioodi vältel negatiivne.
In the case of fresh or chilled bovine meat the competitive advantage was non-existent as the values of indices used to analyse foreign trade were below the required level.
Värske või jahutatud veiseliha puhul konkurentsieelis täielikult puudus, kuna töös rakendatud väliskaubandust analüüsivate indeksite väärtused jäid alla nõutud normi.
The fifth task was to analyse the reasons for changes in the revealed comparative advantage of Estonian beef products.
Viiendaks uurimisülesandeks oli analüüsida Eesti veiselihatoodete ilmutatud suhtelise eelise muutumise põhjuseid.
In fresh or chilled bovine meat trade Estonia had a relative disadvantage throughout the period or, in other words, Estonian export was less successful than that of other EU member states.
Värske või jahutatud veiselihaga kauplemisel oli Eestil kogu vaatlusaluse perioodil suhteline mahajäämus ehk Eesti ekspordi edukus oli väiksem kui teistel Euroopa Liidu liikmesriikidel.