natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factors affecting milk production and milk quality based on the example of Nigula Piim Ltd. in years 2008-2014
Piimatoodangut ja piima kvaliteeti mõjutavad tegurid Nigula Piim OÜ näitel aastatel 2008-2014
These factors are feed costs, capital costs, somatic cell count, fat and protein percentage of milk, culling rate, share of purchased feed, sales revenue, average productive age and age at first calving.
Käesoleva magistritöö raames läbi viidud korrelatsioon- ja regressioonanalüüsi tulemusel selgusid peamised tegurid, mis mõjutavad piimatoodangut ja piima kvaliteeti, nendeks on: söödakulud, kapitalikulud, somaatiliste rakkude arv, rasva %, valgu %, praakimiste määr, ostusööda osakaal, müügitulu, keskmine tootlik iga ja vanus esimesel poegimisel.
The objective of the Master’s thesis is to identify the factors affecting milk production and milk quality at Nigula Piim Ltd., and how these factors influence the milk production and financial results of the company.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, Nigula Piim OÜ piimatoodangut ja piima kvaliteeti mõjutavad tegurid ning mil viisil antud näitajad mõjutavad ettevõtte piimatootmist ja majandustulemusi.
Both, value-based and physical unit-based indicators of productivity were used for assessing productivity in the second part of the empirical analysis which focused on identifying the factors affecting milk production and milk quality, by using regression and correlation analysis.
Tootlikkuse hindamiseks kasutati nii väärtuselisi kui naturaalühikulisi tootlikkuse näitajaid ning empiirilise osa teine pool hõlmas piimatoodangut ja piima kvaliteeti mõjutavate tegurite väljaselgitamist regressioon- ja korrelatsioonanalüüsi abil.
The research results showed that the productivity of cows in Nigula Piim Ltd. is higher than the average of the companies under comparison.
Uurimuse tulemustest selgus, et lehmade produktiivsus on Nigula Piim OÜ-s kõrgem kui keskmiselt võrreldavatel ettevõtetel.
Similarly, the total milk production of the company under study is higher than that of the FADN dairy companies.
Samuti on analüüsitaval ettevõttel piima kogutoodang suurem kui FADN piimatootmisettevõtetel.
The comparison of productivity indicators revealed that the productivity of feed costs in Nigula Piim Ltd. in the observed period 2008-2013 is lower than in the FADN dairy companies.
Tootlikkuse näitajate võrdluses selgus, et Nigula Piim OÜ söödakulude tootlikkus on vaadeldud perioodi jooksul 2008-2013 madalam kui FADN 300- 601 ettevõtetel.
The thesis includes comparative study where various productivity indicators of the company Nigula Piim Ltd. and those of the FADN dairy companies were compared as a part of the empirical analysis and those of the FADN dairy companies were compared as a part of the empirical analysis.
Magistritöö koostamisel kasutati võrdlusuuringut, kus empiirilise uurimuse ühe osana võrreldi erinevaid tootlikkusnäitajaid analüüsitava ettevõtte Nigula Piim OÜ ja FADN piimatootmisettevõtete vahel.
As a result of the experimental part of the work, it was found that the higher the protein and casein content of goat milk, the better the coagulation properties of the milk.
Töö eksperimentaalse osa tulemusel leiti, et mida suurem on kitsepiima valgu- ja kaseiinisisaldus, seda paremad on piima laapumisomadused.
The composition of goat milk, the size of casein micelles and thereby the coagulation properties are influenced by many factors, such as: breed, genetic factors, udder health (somatic cell count), feeding, housing conditions, environment and proportions of casein fractions, which in turn are related to the size of casein micelles.
Kitsepiima koostist, kaseiinimitsellide suurust ja seeläbi ka laapumisomadusi mõjutavad paljud tegurid, nagu näiteks: tõug, geneetilised faktorid, udaratervis (somaatiliste rakkude arv), söötmine, pidamistingimused, keskkond ning kaseiini fraktsioonide proportsioonid, mis omakorda on seotud kaseiinimitsellide suurusega.
The relationship between casein micelles particle size distribution and coagulation properties would require further investigation.
Kaseiinimitsellide suurusjaotuse ja laapuvuse vahelised seosed vajaksid täiendavat uurimist.
The goat milk composition was analyzed using the FTIR FOSS MilkoScan device, the casein content was determined by the Kjeldahl method, the Zetasizer Nano ZS apparatus for analyzing the size distribution of casein micelles, and the Lattodinamograph for the coagulation properties.
Kitsepiima koostise analüüsimiseks kasutati FTIR põhimõttel töötavat seadet FOSS MilkoScan, kaseiinisisaldus määrati Kjeldahl’i meetodil, kaseiinimitsellide suurusjaotuse analüüsimiseks seadet Zetasizer Nano ZS ning laapumisomaduste uurimiseks seadet Lattodinamografo.
The size distribution of casein micelles and coagulation properties of cows' milk and the factors, that affect them have been previously studied, but less research has been conducted on goat milk.
Lehmapiima kaseiinimitsellide suurusjaotust ja laapumisomadusi ning neid mõjutavaid tegureid on varasemalt põhjalikult uuritud, kuid vastavaid kitsepiima alaseid uuringuid on tehtud oluliselt vähem.
The literature analysis of present work provides an overview of the factors affecting the composition, properties and coagulation properties of goat's milk and some methods used to study it.
Käesoleva töö kirjanduse analüüsis antaksegi ülevaade kitsepiima koostisest, omadustest ja laapumist mõjutavatest teguritest ning selle uurimisel kasutatavatest metoodikatest.
Effect of goat milk composition and size of casein micelles on the milk coagulation properties
Kitsepiima koostise ja kaseiinimitsellide suuruse mõju piima laapuvusele
The experimental part of the work examines the composition of the goat's milk, the casein content, the size distribution of the casein micelles and the coagulation properties and their relations.
Töö eksperimentaalses osas uuritakse kitsepiima koostist, kaseiinisisaldust, kaseiinimitsellide suurusjaotust ja laapumisomadusi ning nende vahelisi seoseid.
Protein and casein content are the main contributors to milk coagulation from milk ingredients.
Piima koostiskomponentidest mõjutab piima laapuvust kõige enam valgu- ja kaseiinisisaldus.
Control measures have no effective impact.
Tõrjemeetmetest ei ole efektiivset kasu.
The aim of this thesis is to describe the damage of crops, the problem of the presence in the world and to bring out the scale of the problem in Estonia for the example of Põlvamaa.
Töö eesmärk on kirjeldada metssea kahjustusi põllukultuurides, selle probleemi esinemist maailmas ja välja tuua probleemi ulatus Eestis Põlvamaa näitel.
The study revealed that in Europe the wild boar damage to crops is 80 million euros per year.
Uurimusest selgus, et Euroopas ulatuvad metssigade tekitatud kahjud põllukultuuridele aastas 80 miljoni euroni.
66% of the respondens have damages of magnitude 1000 € per year.
66%-l vastanutest jäävad kahjud suurusjärku 1000€ aastas.
The range of wild boar is increased in recent decades and this resulting to damage to crops.
Metssea areaal on viimastel aastakümnetel üha suurenenud ning sellega seoses ka kahjustused põllukultuuridele.
In the opinion of the farmers the most effective method is reduceing the wild boar abundance.
Kõige mõjusamaks meetodiks peavad põllumehed metssigade arvukuse vähendamist.
Wild boar damage to crops
Metssea kahjustused põllukultuuridele
The thesis is based on literature and analysis of the poll, where is questioned farmers in Põlvamaa.
Töö põhineb kirjanduslikel allikatel ning Põlvamaal põllumeeste seas läbi viidud küsitluse analüüsil.
73% of the respondens have wild boars damages on their field and the damage is increasing in every year.
Põlvamaal esineb 73%-l vastanutest põllul metssea kahjustusi ning kahjustuste ulatus laieneb iga aastaga.
In the United Sates of America and in Australia the costs of wild boar damage is pursuant to 800 million and over 100 million dollars per year.
Ameerika Ühendriikides ja Austraalias on kahjud vastavalt 800 miljonit ja üle 100 miljoni dollari aastas.
Measurements showed that the amount of residual forage in the farm was 9.2% of the total amount of forage and the limit (10%) was not exceeded.
Mõõtmistulemused näitasid, et söödajääkide normi ei ületatud, kui normiks oli 10%, siis farmis tekkis 9,2% jääke.
The aim of this study was to find reasons for the accumulation of residual forage and find the best and the most economical way to reduce it, by either limiting its accumulation or removing it. Also, the aim was to investigate the outcome of the reduction of residual forage.
Uurimustöö eesmärgiks oli leida põhjused, miks tekivad söödajäägid ja kuidas oleks võimalik neid parimal ja säästlikumal viisil eemaldada, seda kas nende eemaldamise või siis nende tekkimise vähendamisega, ning milliseid positiivseid tagajärgi see toob.
Residual forage collector for cattle farm
Veiselauda söödajääkide kogur
Residual forage removal and keeping feed fresh increases the milk yield and promotes good health of the cattle.
Söödajääkide eemaldamise ja sööda värskena hoidmise tulemusena tõusevad lehmade produktiivsus, ennetatakse haigusi ja suureneb karja taastootmine.
Hence the reasons for removing of the residual forage were analyzed and the collector constructed accordingly.
Töö käigus selgus, miks on vaja söödajääke eemaldada ning vastavalt sellele projekteeriti kogur.
Using one farm as an example, the amount of residual forage was calculated and compared to the accepted limits.
Samuti oli eesmärgiks leida farmi analüüsi käigus kui palju tekib söödajääke ja mis normid on kehtestatud, sellega kui palju võib neid jääda.
It was not possible to base the work on improvement of an existing machine as there currently is not any similar device available.
Probleemiks oli varasema seadme puudumine, mis oleks võimaldanud valmis seadet analüüsida ning muuta seadme tööpõhimõtet paremaks.
The master’s thesis has been divided into three main chapters.
Magistritöö on jaotatud kolme suuremasse peatükki.
The third chapter presents a detailed analysis of the test results and a comparison of them.
Kolmandas peatükis on esitatud üksikasjalikult katsete tulemuste analüüs ja võrdlus.
In an aggressive environment concrete in strength the class of C30/37 with the admixture (Penetron Admix or Langeproon Xypex Admix C-1000 NF) has about the same durability as sulphate resistant (XA3) concrete mixture in the strength class of C35/45.
Agressiivses keskkonnas ei ole betoon tugevusklassiga C30/37 koos lisandiga (Penetron Admix või Langeproon Xypex Admix C-1000 NF) vastupidavam kui sulfaadikindel (XA3) betoonisegu tugevusklassiga C35/45.
The first chapter provides an overview on the history of concrete in the world and in Estonia, a summary of previously conducted research on the use of concrete in aggressive environments, and the effects of acidic and waterlogged environments on concrete.
Neist esimene annab ülevaate betooni ajaloost maailmas ja Eestis, varasemalt teostatud uurimuste betooni kasutamise kohta agressiivsetes keskkondades ning happeliste ja liigniiskete keskkondade mõjust betoonile.
Waterproofing concrete admixtures like Penetron Admix and Langeproon Xypex Admix C-1000 NF increased water resistance in concrete.
Hüdroisoleeruvad betoonilisandid Penetron Admix ja Langeproon Xypex Admix C-1000 NF suurendasid betooni veetihedust.
The test results showed that Penetron Admix concrete admixture increased the compressive strength of the specimen by approximately 9%.
Teostatud katsete tulemused näitasid, et betoonilisand Penetron Admix tõstis betooni survetugevust ca 9%.
The test result obtained in this thesis could be used as the basis of future research for developing and improving the admixtures increasing the acidic and water resistance of concrete.
Töös teostatud katsetest saadud tulemusi saab kasutada alusmaterjalina tulevaste uuringute väljatöötamisel ning happe- ja veekindlust suurendavate betoonilisandite parendamisel.
Analysis of concrete mixtures in acidic and waterlogged environment according to strength and exposure class
Betoonilisandite uurimine happelises ja liigniiskes keskkonnas sõltuvalt betooni tugevus- ja keskkonnaklassist
The durability of concrete in water and aggressive environments was assessed by weight, changes in compression strength, and by measuring the penetration depth of acid and water.
Betooni vastupidavust vees ja agressiivses keskkonnas hinnati massimuutuste, survetugevuse muutumiste ja happe või vee sissetungimissügavuse mõõtmise põhjal.
The second chapter describes the preparatory process of the test specimens and the methods of testing.
Teises alajaotuses kirjeldatakse lõputöös kasutatavate katsekehade ettevalmistusprotsessi ja katseid.
The aim of this thesis was to study different concrete mixtures in acidic and pressurized environments.
Käesolevas magistritöös uuriti happelises ja survelises veekeskkonnas olevaid erinevaid betoone.
The study consists of four independent chapters.
Uurimus koosneb neljast iseseisvast peatükist.
In addition, data was collected from internet sources.
Lisaks koguti andmeid internetiallikatest.
Timber trucks and their usage in Estonia
Puiduveoautod ja nende kasutamine Eestis
In addition, it became clear that transport companies have started to invest in newer trucks and the timber supply chain has become much more transparent thanks to the e-freight leaflet.
Lisaks selgus, et transpordiettevõtted on hakanud investeerima uuematesse veoautodesse ja puidu tarneahel on muutunud oluliselt läbipaistvamaks tänu e-veoselehele.
Compared to the research conducted by Andro Rooste in 2009, it became clear that Scania and Volvo are still the most popular timber trucks in Estonia, which has slightly increased compared to the past.
Võrreldes Andro Rooste 2009. aastal läbi viidud uurimusega selgus, et populaarsemad puiduveoautod Eestis on endiselt Scania ja Volvo, mille osakaal on varasemaga võrreldes pisut kasvanud.
The third and fourth chapters analyze data from the car registration center and give a brief overview of the most popular timber trucks in Estonia.
Kolmandas ja neljandas peatükis analüüsitakse autoregistrikeskusest saadud andmeid ja antakse lühiülevaade populaarsematest puiduveoautodest Eestis.
The first two describe the nature of timber transport and legislation on full weight restrictions in Estonia.
Esimeses kahes kirjeldatakse puidutranspordi olemust ja seadusandlust täismassipiirangutele Eestis.
The aim of the Bachelor's thesis is to give an overview of the timber trucks used in Estonia and their full weight restrictions.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade Eestis kasutatavatest puiduveoautodest ja nendele kehtivatest täismassipiirangutest.
To contuct the research, the author contacted two of the most popular wooden car dealerships in Estonia.
Uurimuse läbiviimiseks kontakteeruti kahe populaarsema puiduveoautode margiesindusega Eestis.
The data, that have been used in the research, obtained from the car registration center, which has been compared with the bachelor's thesis compiled by Andro Rooste in 2009.
Töös on uurimuse läbiviimiseks kasutatud autoregistrikeskusest saadud andmeid, mida on võrreldud Andro Rooste 2009. aastal koostatud bakalaureusetööga.
The research was based on data obtained from the Vehicle Registration Center and analyzed the timber trucks registered in Estonia as of 31.01.2019.
Analüüsiti 31.01.2019 aasta seisuga Eestis arvel olevaid puiduveoautosid, milles autor tõi välja puiduveoautode margilise ja vanuselise jagunemise.
These details are bolted to each other.
Omavahel on need detailid kinnitatud poltidega.
Wall mount consists of two metal plates, and three rectangular pipes.
Seinakinnitus koosneb kahest metallplaadist ning kolmest nelikanttorust.
To reach the goal, the following tasks were: analyze a variety of surveillance cameras, select a suitable camera and accessories, design and prepare screen wall mount.
Eesmärgini jõudmiseks lahendati järgmised ülesanded: analüüsiti erinevaid valvekaameraid, valiti sobiv kaamera ning lisaseadmed, projekteeriti ning valmistati ekraani seinakinnitus.
Video system for Haas Minimill machining centre
Videosüsteem Haas Minimill töötlemiskeskusele
The objective of this Bachelor’s thesis was to find and select appropriate video system for Haas Minimill machining center.
Antud lõputöö eesmärgiks oli leida ning valida sobiv videosüsteem Haas Minimill töötlemiskeskusele.
Selected video system is designed for use in the Estonian University of Life Sciences workshop.
Valitud videosüsteem on mõeldud kasutamiseks Eesti Maaülikooli tehnikainstituudi töökojas.
The screen wall mount was designed in modeling software Solid Edge.
Ekraani seinakinnitus projekteeriti joonestusprogrammis Solid Edge.
Also, action camera was tested to observe machining centre.
Lisaks valvekaamerale katsetati lõiketöötluse jälgimiseks ka seikluskaamerat.
However, the camera's main function is to transmit the live feed directly on the screen next to the machine. AHD surveillance camera was the best fit for this.
Seikluskaamera sobib rohkem videopildi salvestamiseks, kuid kasutamisele mõeldud kaamera peamiseks ülesandeks on töötlemiskeskuse töö otsepilt edastada masina kõrval asuvale ekraanile.
Although action camera is more suitable for video recording.
Selleks sobis kõige paremini AHD valvekaamera.
Pruning of birch stands was carried out in Järvselja training and experimental forest district.
Kaskede laasimistööd teostati Tartu maakonnas, Järvselja Õppe-ja Katsemetskonnas.
When comparing pruning tools between birch and spruce, it came out that even if the number of branches per 1 meter was the same, pruning spruce took much more time.
Tööriistade tootluse võrdlemisel kase ja kuuse laasimisel selgus, et isegi kui puudel on meetri kohta samapalju oksi, kulub kuuskede laasimisele märgatavalt rohkem aega.
Productivity of the same tools between birch and spruce pruning was compared to find out how tools are affected by different tree species.
Lisaks on võrreldud samade tööriistade tootlikkust nii kaskede kui kuuskede laasimisel, et saada teada kuidas erinev puuliik tööriistade tootlikkusele mõjub.
Used tools where bypass loppers, anvil loppers, telescopic pruner, two-blade saw and telescopic saw.
Töös kasutatud tööriistad olid vaheliti teradega käärid, alasiga käärid, teleskoopvarrega oksalõikur, kahe teraga oksasaag ning teleskoopvarrega oksasaag nii lühikese kui pika varrega.
High pruning of birch stands and comparison of tools between birch and spruce pruning
Kaasikute kõrglaasimine ning tööriistade võrdlus kase ja kuuse laasimisel
Most productive tool for spruce pruning was brush hook, but it`s easy to damage the stem with it, therefore bypass loppers or two-blade saw should be used instead.
Kuuskede laasimisel on kõige suurema tootlusega vahendiks kiin, kuid kuna kiiniga laasides on tüve vigastamise oht väga suur, siis oleks soovitatav laasida pigem vaheliti teradega kääride või kahe teraga saega.
The main reason for that is discoloration in the wood near the pruned branches, which ruins the quality of possible products from that wood.
Üheks põhjuseks võib pidada seda, et paljud inimesed peavad kaske hästi laasuvaks puuliigiks, samas laasimise tulemusena on võimalik kasepuidu väärtust tunduvalt suurendada.
Pruning of birch stands is not so common in Estonia than pruning pine or spruce.
Kaasikute laasimine on võrreldes männi- ja kuusepuistutega tunduvalt vähemlevinud.
Although Telescopic pruning saw with shorter handle had better productivity, it also caused more damage to the stem.
Kõige suurema tootlusega tööriistaks osutusid vaheliti teradega käärid, samuti olid nendega lõiked kõige tüvelähedasemad ja ilusamad.
Different basic solutions were introduced, evaluated and based on the evaluation results, the best technical solution for the postprocessing device was selected..
Toodi välja erinevad põhimõttelahendused, hinnati neid ja valiti hindamistulemuste põhjal järeltöötlusseadme jaoks parim tehniline lahendus.
Postprocessing technology of 3D printed parts
3D prinditud detailide järeltöötlemise tehnoloogia
Solid Edge 2020 Software was used for designing this postprocessing device.
Järeltöötlusseadme projekteerimiseks kasutati Solid Edge 2020 tarkvara.
Parts printed with FDM and FFF technology printers have a rough surface.
FDM ja FFF tehnoloogiat kasutatavate printeritega prinditud detailide pind jääb krobeline.
The aim of this work is to design a postprocessing device for improve surface quality of 3D printed parts made of ABS material.
Siinse töö eesmärk on projekteerida järeltöötlusseade ABS-materjalist 3D prinditud detailide pinnakvaliteedi parandmiseks.
The theoretical part of this work is based on the materials that have been published in English.
Töö teoreetilises osas on kasutatud ingliskeelset kirjandust.
As a result of the work, a postprocessing device was designed.
Töö tulemusena projekteeriti järeltöötlusseade.
Further research involves testing of the device and further development of the device.
Töö edasine etapp hõlmab järeltöötlusseadme katsetamist ja selle edasi arendamist.
When designing the postprocessing device, the material selection and its fitting to the projection went hand in hand.
Järeltöötlusseadme projekteerimisel välja valitud ostudetailid kinnitati sobivust programmis Solid Edge 2020.
In addition, there is a description of the results of constructing a protoype.
Lisaks kirjeldatakse prototüübi ehitamise tulemusi.
Macrofotography tool with two controllable degrees of freedom
Kahe juhitava vabadusastmega makrofotografeerimise abinõu
In this research an overview of similar systems is given as well as a description of the designing and constructing of the tool with technical drawings, an electrical scheme and controller code.
Lõputöös antakse ülevaade sarnastest süsteemidest, kirjeldatakse konkreetse seadme projekteerimist, konstrueerimist koos tehniliste jooniste, elektriskeemi ja seadme programmiga.
The goal of this research project is to create a tool for Estonian Forensic Science Institute, which serves the purpose of simplifying the process of capturing fingerprints from cylindrical and conical objects.
Antud lõputöö eesmärk on luua makrofotografeerimise abinõu, mille eesmärk on, lihtsustada Eesti kohtuekspertiisi instituudi ekspertidel sõrmejälgede jäädvustamist silindrilistelt ja koonilistelt objektidelt seadmega, mis oleks soodne ja täidaks esitatud tingimusi.
E-invoicing implementation aspects in Estonia
E-arvete rakendamise aspektid Eestis
More and more companies and organizations introduces e-invoicing and therefore it is currently need to make changes and additions to the e-invoicing exchange systems.
Üha rohkem ettevõtteid ja organisatsioone võtab kasutusele e-arved ning seetõttu on jooksvalt vaja teha muudatusi ja täiendusi e-arvete vahetamise süsteemides.
This target is useful for e-invoicing services enabling operators and also for e-invoicing users.
Antud eesmärgi täitmine on kasulik e-arvete kasutamise teenuseid võimaldavatele operaatoritele ja ka e-arvete kasutajatele.
The first part of the research gives an overview of the e-invoicing essential point and functionality.
Töö esimeses osas antakse ülevaade e-arvete olemusest ja funktsionaalsusest.
The analysis conducted an online survey among of potential e-invoicing users in Estonia.
Analüüsi teostamiseks viidi läbi veebipõhine ankeetküsitlus võimalike e-arvete kasutajate seas Eestis.
The second part of the research carries out the analysis of useing e-invoices in Estonia what based on the results of a questionnaire and bring out the e-invoicing positive and negative sides.
Töö teises osa teostatakse küsimustiku tulemuste põhjal analüüs e-arvete kasutamise kohta Eestis ning tuuakse välja e-arvete kasutamise positiivsed ja negatiivsed küljed.
The purpose of bachelor’s thesis is e-invoicing usage analysis of the current situation in Estonia and explore the use of e-invoices e-invoicing issuer and the recipient point of view.
Bakalaureusetöö eesmärk on e-arvete kasutuse hetkeolukorra analüüsimine Eestis ja uurida e-arvete kasutust e-arvete väljastaja ja saaja seisukohalt.
Observation data was acquired by recording the technological processes during 4 days by a video camera.
Töös kasutatakse videokaameraga salvestatud 4 päeva vaatlusandmeid.
Analysis of Westwood Group Kuremaa sawmill production – a case study
Westwood Group OÜ Kuremaa saeveski tootmise analüüs