natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Impact of Electric Cars on Estonia's Electrical Energy Consumption
Elektriautode mõju Eesti elektrienergia tarbimisele
The growing number of vehicles fitted with internal combustion engines worldwide means an increasing amount of exhaust gases in our atmosphere.
Järjest enam lisandub kasutusse seadmeid ja süsteeme, mis vajavad töötamiseks elektrienergiat, sisepõlemismootoritega autode alternatiiviks valitakse elektriautosid, mille elektritarve on aga küllalt suur.
The goal of this bachelor thesis is adjust the Airmodus A20 particle counter to measure the number of soot particles found in the exhaust gases to be used at engine test in the engine’s test laboratory at the Estonian university of life science.
Sellest tulenevalt on käesoleva bakalaureusetöö eesmärk anda ülevaade elektriautode hetkeolukorrast ja analüüsida elektriautodega seotud algandmed, et jõuda elektrienergia tarbimist prognoosiva arvutuseni.
To test the new system a test methodology was developed and by which a combustion engine test was conducted in the engine’s test laboratory at the Estonian University of Life Science.
Tuginedes arvutustele, analüüsitakse elektrienergia tarbimise suurenemist Eesti elektrienergia hetkeolukorraga.
In order to properly study exhaust gas emissions measures to measure exhaust gases and their hazardous particles are needed.
Töös käsitletakse elektri autode arengut, uuritakse Eestis olevaid laadimisvõimalusi, hetkel kiirlaadijate poolt tarbitud elektrienergia statistikat ja antakse ülevaade hetkel levinud elektriautodest.
The goal of this bachelor thesis was achieved by designing a custom measurement system for exhaust gas particle counting with the Airmodus A20.
Eesti elektrienergia bilanss oli 2017. aasta seisuga 2,7 TWh ülejäägis.
Information on particle counting and the Airmodus A20 was gathered.
2017. aastal kasutati kiirlaadijaid 132 000 korral ja tarbiti 1462 MWh elektrienergiat.
City to Nature
Linnast loodusesse
Also to make traffic in Turu street more calm and create this welcoming entrance to the city centre.
Samuti muudab haljastus liikluse Turu tänaval rahulikumaks ja loob kauni sissekäigu kesklinna.
The analysis of the spaces around the Turu street lead to fact that connection between river Emajõgi and Karlova district is bad and there is really heavy traffic.
Tänavat analüüsides tuleb välja, et Turu tänav on barjääriks Emajõe ja Karlova linnaosa vahel ning liiklus tänaval on väga tihe.
The purpose of the proposed design project was to make better connection between city and river with different types of green areas and to ensure access for pedestrians to the riverside.
Inimesed eelistavad pigem liikuda kesklinna poolel kui Sõpruse silla lähed.Väljapakutud projekteerimise eesmärgiks oli omavahel paremini siduda Karlova linnaosa ja Emajõgi eri tüüpi haljasaladega ning tagada jalakäijate juurdepääs jõeäärsele alale.
The aim of the design project was to change Turu street into sustainable urban space.
Töö eesmärgiks oli muuta Turu tänav ja selle ümbrus jätkusuutlikumaks.
Modern construction project management
Kaasaegne projektijuhtimine ehituses
The information about real-life situations has been gathered by interviewing different construction managers who have been involved in projects of different sizes and gave an excellent insight into managing construction projects.
Informatsioon reaalolukorrast on saadud läbi erinevate ehitusjuhtide intervjueerimise, kes oma ehitusalases tegevuses on seotud erinevate suurusega ehitusprojektide elluviimisega ning andsid suurepärase ülevaate ehitusprojektide elluviimises.
However it has to be stated that it is not possible to find a solution to all possible problems in the planning stage.
Siiski tuleb tõdeda, et päris kõikidele ehitustegevuse käigus tekkinud probleemidele ei ole võimalik ehitustegevusele eelnevas staadiumis lahendust leida.
The size and complexity of the project and also financial possibilities can all be contributing factors to problems that arise during the construction phase of projects, but can be avoided in previous phases of the project by putting more effort and resources into planning.
Tulenevalt ehituse suurusjärgust, keerukusest ning majanduslikest võimalustest tekib iga projekti ehitusfaasis takistusi, mida on võimalik ennetada projektijuhtimise varajasemates etappides, panustades rohkem ressurssi ja aega planeerimisse.
The purpose of this thesis is to study, based on literary materials, the different stages and nuances of modern construction project management, compare them to construction project management in real life and to find an answer to the question: Could the problems arisen during the construction phase have been avoided in preceding phases?
Antud töö eesmärgiks on uurida kirjandusallikate põhjal kaasaegse ehitusprojekti juhtimise erinevate etappide alla kuuluvaid tegevusi ja nüansse ning võrrelda neid reaalsete läbiviidud ehitustegevuste projektijuhtimisega, otsides vastust küsimusele, kas ehitusfaasis esile kerkinud sõlmprobleeme oleks saanud ennetada ehitustegevusele eelnevates faasides.
The definition and analysis of modern project management is based on literary materials describing project management.
Kaasaegse projektijuhtimise kirjeldus ja sisuline analüüs on rajatud projektijuhtimist käsitlevatele kirjandusallikatele.
By analysing different literature about project management and comparing the findings to real life, it can be stated that modern construction project management depends on many different factors.
Analüüsides kirjandusallikaid, milles on käsitletud projektijuhtimist, ning kõrvutades neid tegelikkusega, võib tõdeda, et tänapäevane projektijuhtimine sõltub mitmetest erinevatest tingimustest.
Based on this thesis it can be stated that discovering problems in the earlier phases of the project is simpler and cheaper than in the later stages.
Töö tulemusena on võimalik konstateerida, et projekti varajases staadiumis avastatud probleemidele on lahenduse leidmine lihtsam ja odavam, seda eelkõige tänu erinevate projektijuhtimise instrumentide kasutamisele.
Only in our great lakes, in lake Peipsi and lake Võrtsjärv, the atmospheric nitrogen and phosphorus flows have found their place.
Vaid meie suurjärvede Peipsi ja Võrtsjärve ainebilansis on atmosfääri kaudu saabuvad lämmastiku ja fosfori vood oma koha leidnud.
It appears clearly in the results, that, in the lakes with large surface area, or with closed, and a small drainage area, the atmospheric input may exceed many times the quantities of the drainage area inflow.
Töö tulemustest ilmneb selgesti, et suure veepeegli pindalaga järved või suletud ning väikese valgalaga järvede puhul võivad atmosfääri kaudu transporditavad ainekogused ületada sissevoolude kaudu saabuvaid mitmekordselt.
As also mentioned above, there are not a great emphasis on the surveys of the small lake atmospheric nutrient input, however, it is important in some of the lakes nutrient budget.
Nagu ka eelpool mainitud, ei panda suurt rõhku väikejärvede puhul atmosfäärse päritoluga toiteainete leviku uurimisele, ometi on see mitme järve puhul oluline.
The role of atmospheric pollution in the nutrient budget of Estonian lakes
Atmosfäärireostuse roll Eesti väikejärvede toiteainebilansis
The status dynamics of the small lakes depend on weather and climate change, however, the atmospheric biogenes input in the lake nutrient budget have got woefully little attention.
Väikejärvede seisundi dünaamika jälgib ilma ning laiemas plaanis ka kliimamuutusi, ometi on atmosfääri kaudu transporditavatele biogeenidele toiteainebilanssides kahetsusväärselt vähe tähelepanu pööratud.
The smallest atmospheric phosphorus input were in Nohipalo Valgõjärv 2,3 kg/a.
Väikseima atmosfäärse fosfori sissekandega järv on aga Nohipalo Valgõjärv, vaid 2,3 kg/a.
In this study there were examined 11 of the Estonian continuously monitored small lakes and their nurtiend budgets in 2010 - 2013.
Töös on kasutatud Eesti riikliku keskkonnaseire andmeid, täpsemalt Saarejärve kompleksseire ning Eesti väikejärvede seire andmeid aastatel 2010-2013.
The main aim of the thesis is to find out if atmospheric nutrient input could be dominant in some of the Estonian small lakes nutrient budget.
Antud bakalaureusetöö peamine eesmärk on välja selgitada, kas atmosfäärireostusena saabuvate toiteainete roll võib suletud valgalaga järvede puhul olla toiteainetebilansis tähtsamal kohal kui valgala kaudu saabuvatel.
Other examinated lakes with smaller surface area had also great atmospheric nitrogen inputs, like in lake Tõhela 179,1 kg/a and Pühajärv 1639,4 kg/a.
Vaadelses uuritud aastate keskmist atmosfäärse päritoluga lämmastiku sissekande tulemusti on suurim sissekanne Suurlahel 27295,6 kg/a, ülejäänute, väiksema peegelpinnaga järvede seast suurima sissekandega on aga Tõhela järv 1791,2 kg/a ja Pühajärv 1639,4 kg/a.
In addition to Surlaht 1565,4 kg/a the atmospheric phosphorus input numbers were high in lake Kooru 247 kg/a aga lake Tõhela 117,8 kg/a.
Väiksemate veepeegli pindaladega järvesest aga on suurte sissekannetega Kooru järv 247 kg/a, ning Tõhela järv 117,8 kg/a.
Arvo Iital´s coeficents were used for the evaluation of the drainage area land covers.
Valgala toiteainetekoormuse hindamisel on kasutusel Keskkonnaseire maakattetüüpide andmed ning arvutusel kasutatud Arvo Iitali toiteainetekoormuse koefitsente.
The greatest atmospheric phosphorus and nitrogen input average result is in Suurlaht 27295,6 kg/a.
Vaadeldes Fosfori atmosfäärse sissekande uuritud aastate keskmist tulemust on samuti Suurlaht suurima koormusega 1565,4 kg/a.
This, however, is prohibited and is simply a waste of organic material.
See ei ole aga lubatud ning on orgaanilise aine raiskamine.
In order to achieve the purpose, a pilot and field test were performed.
Lahenduse leidmiseks viidi läbi pilootkatse ja välikatse.
The compost mixture only underwent the mesophilic phase and its temperature did not reach the thermophilic phase—i.e., pathogens were not completely destroyed.
Kompostisegu läbis ainult mesofiilse faasi ning termofiilsesse faasi temperatuur ei jõudnud, seega patogeenid ei hävinenud täielikult.
Sometimes this material is just deposited on a timber landing, on the side of a field or in a forest and left there for years.
Mõnikord jäetakse need lihtsalt platsile, põlluserva või metsa aastateks seisma.
The compost yielded from the field test did not contain any heavy metals, harmful microelements, toxic compounds, waste substances or foreign substances.
Välikatse käigus saadud valmiskompost ei sisaldanud raskemetalle, kahjulike mikroelemente, mürgiseid ühendeid ega reoaineid ja võõriseid.
The aforementioned results were taken into account in designing the site and necessary amendments were made with regard to the process in order to achieve a higher temperature.
Väljaku projekteerimisel arvestati saadud tulemusi ning kõrgema temperatuuri saavutamiseks tehti protsessis vajalikud korrektuurid.
Study on composting wood waste and design of a composting area
Puidujäätmete kompostimise uuring ja kompostimisplatsi projekteerimine
Salmonella bacteria were detected in the compost; most probably these originated from the substrate added to the mixture for the purpose of speeding up the composting process.
Kompostist leiti salmonella baktereid, mis tõenäoliselt pärinesid kompostimise kiirendamise eesmärgil lisatud substraadist.
The purpose of this Master’s thesis is to explore increasing the value of wood residue by composting it, as well as to develop a technologically suitable method for this and to design a composting site on the basis of the example of OÜ Artiston’s (a limited liability company) Kunda department.
Magistritöö eesmärk on uurida puidujäätmete väärindamist kompostiks, selleks tehniliselt sobiliku meetodi välja töötamist ning kompostimisväljaku projekteerimist OÜ Artistoni Kunda osakonna näitel.
The timber industry creates waste, which is not recyclable as a material.
Puidutööstuses tekib jäätmeid mida ei ole võimalik materjalina ringlusesse suunata.
It was endeavoured to organise the production of compost in a way that would allow for the certification of the completed compost.
Komposti tootmine püüti korraldada nii, et valmiskomposti oleks võimalik sertifitseerida.
In order to produce compost that conforms to quality requirements, a higher internal temperature must be reached; furthermore, material that contains harmful additional substances from the start is not a suitable substrate.
Kvaliteedinõuetele vastava komposti tootmiseks on vaja kõrgemat temperatuur ning substraadiks ei sobi materjal mis sisaldab juba eos kahjulikke lisandeid.
Likewise, the compost contained more weed seeds than allowed according to norms.
Samuti oli kompostis lubatud määrast rohkem umbrohuseemneid.
Real-time Tariffs in Distributed Generation of Electricity
Reaalaja tariifid elektrienergia hajatootmisel
The results show that it is possible to develop new billing standards which would be more economically efficient for the consumer and the microgeneration system owners.
Töö tulemused näitavad, et on võimalik luua uudseid arvelduspõhimõtteid, tänu millele teeniksid suuremat kasu nii mikrotootjad, kui ka mikrotootjaga ühenduses olevad tarbijad.
The results indicate that current billing standards in Estonia are the most inefficient for the consumers in power grids containing distributed energy generators because of the different added components in addition to the price of energy in the bill.
Töö tulemused näitavad, et hetkel kehtivad arvelduspõhimõtted on tarbijatele hajutatud elektrigenereerimisseadmeid sisaldavates toitevõrkudes kõige ebasoodsamad, kuna kohapeal toodetud elektrienergia hinnale lisanduvad mitmesugused maksud, sealhulgas võrguteenuse tasu.
Energy consumption data of different households was analyzed to find the price of electricity by current invoicing standards.
Eesmärgi saavutamiseks on kasutatud erinevate majapidamiste elektrienergia tarbimisega seotud andmeid, mille abil on tehtud kalkulatsioone, et selgitada välja elektrihind hetkel kehtivate arvelduspõhimõtete korral.
The aim of this thesis is to describe the billing standards in electrical energy in Estonia and to propose novel standards which would be more economically efficient.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on tutvustada Eestis kehtivaid elektrienergia arvelduspõhimõtteid ning uudseid arveldusviise, mille rakendamisel saaksid hajatootmises osalejad suuremat majanduslikku kasu.
Also, occupants who have microgenerators will earn less revenue with current billing standards than by those proposed by the author.
Samuti teenib mikrotootja taastuvatest allikatest elektrienergia tootmisel hetkel kehtivate arveldusviisidega arveldades vähem tulu kui näiteks autori väljapakutud arvelduspõhimõtete korral.
Also, novel standards are proposed with their lucrativeness analyzed by comparing the prices of electricity that were calculated by different billing standards.
Lisaks on töö autor loonud uudsed arvelduspõhimõtted, mille majanduslikku tasuvust on käesolevas töös analüüsitud, võrreldes erinevate arvelduspõhimõtete kasutamisel saadud elektrienergia maksumusi.
Economic sustainability of Estonian enterprises by county
Eesti ettevõtete majanduslik jätkusuutlikkus maakonniti
These are the size of an enterprise, its efficiency, capitalization and financial ratio: liquidity, return on assets and equity, profit and financial amplification.
Käeoleva töö autor kasutas majandusliku jätkusuutlikkuse hindamiseks viit finantssuhtarvu, nendeks olid finantsvõimendus, likviidsus, kasumlikkus, varade ja omakapitali rentaablus.
Assessing the economical sustainability by counties the result is that the enterprises of Rapla, Võru and Viljandi county are the most sustainable.
Autori arvates on kõige jätkusuutlikumad ettevõtted Rapla, Võru ja Viljandi maakonnas.
The aim of this work is to assess the indicators of economic sustainability of the Estonian enterprises by county.
Bakalaureusetöö kirjutamise eesmärgiks oli järjestada maakondi majandusliku jätkusuutlikkuse indikaatorite alusel.
In the assessment of the economical sustainability different aspects are included.
Hinnangu andmisel on aga arvestatud kõigi viie indikaatoriga.
In order to assess the economical sustainability of a company it is necessary to deliberate on the selection of indicators and to find the ones that are comparable.
Ettevõtete jätkusuutlikkuse hindamiseks ei ole ühtset viisi leitud, kuid selle hindamiseks on erinevate autorite poolt välja pakutud mitmeid võimalusi.
The problem of the research derives from the differences of enterprises' milieu by county.
Näitajaid on mitu ning iga näitaja puhul tuleks maakondade järjestus erinev.
The economic well-being of the state depends on the activity of its enterprises.
Tähelepanuväärne on see, et Valga maakond jääb oma ettevõtete jätkusuutlikkuse poolest teistest maha.
The author of this thesis finds that sustainable development and its assessment is necessary for the society as a whole.
Antud töö andis ülevaate ühest võimalikust viisist ettevõtluse majandusliku jätkusuutlikkuse hindamiseks.
Today, there are more and more discussions around sustainability in different economic sectors and opportunities how to ensure it and follow.
Üha enam räägitakse jätkusuutlikkusest ning seda erinevates majandussektorites ning võimalusi, kuidas seda tagada ja järgida.
More so, because nature is major part of tourism.
Seda enam, et looduskeskkond on üks olulisemaid osasid turismis.
Consumers knowledge of eco-labeling in tourism
Tarbijate teadmised ökomärgistest turismis
That will show more general picture, are they really useful to companies at all.
Ning see läbi näha üldisemat pilti, kas tõesti on neist seeläbi kasu ka ettevõtetele.
Do they know eco-labels if shown?
Ning kas ta tunneb ära ökomärgised, kui neid näidata.
On top of that consumers are also more knowledgeable now days and are not so willing to consume products and services that impact nature in a negative way.
Lisaks on ka tarbija on muutnud teadlikumaks ning ei ole nõus tarbima tooteid ja teenuseid, mis mõjuvad negatiivselt keskkonnale.
The author of thesis thinks, based on results, that eco-labels require better marketing campaign, so that customers would know and could make decisions based on eco-labels.
Töö koostaja arvab tulemustest lähtuvalt, et ökomärgised paremat turundustööd, et tarbija teaks ja oskaks neist lähtuda.
Main goal is to find out how well customer knows eco-labels in tourism.
Töö põhieesmärk ongi välja uurida, kui hästi tarbija teab märgised turismis.
The research revealed, that customer knowledge on eco-labels is actually really low.
Uurimustöös selgus, et tarbijate teadlikkus ökomärgistest on paraku väga madal.
One of the best solutions are eco-labels, what separates ecofriendly companies from standard companies, by making them easily identifiable for customers.
Üheks parimaks lahenduseks on ökomärgised, mis eristavad keskkonnasõbralikke ettevõtteid sarnastest ettevõtetest.
Unfortunately, over the years there is has been a massive increase in number of eco-labels available which is causing confusion and distrust, because consumers have hard time identifying what does eco-labels stand for.
Paraku on neid aastate puhul vägagi palju juurde tekkinud ning võivad see läbi pigem segadust ja umbusaldust tekitada, kuna on keeruline märgisterägastikus mõista, mis mida tagab.
This has put tourism sector also to look into making their businesses more ecofriendly and sustainable.
See on pannud ka turismisektorit leidma võimalusi jätkusuutlikuks tegevuseks.
Customers rather trust feedback left by other customers, than eco-labels.
Pigem usaldatakse ennast või klientide tagasisidet, kui kvaliteedimärgiseid.
Are they doing decisions based on eco-labels?
Kas neid kasutatakse turismiotsusel?
In Estonia, industrial heritage have been started to become appreciated in the last 50 years.
Eestis on tööstuspärandit hakatud tunnustama ja hindama viimase 50. aasta jooksul.
Within that time, objects of industrial heritage have been put to sporting and recreational use.
Selle aja jooksul on tööstuspärandi objekte kasutusele võetud eelkõige sportimise ja rekreatsiooni eesmärgil.
Objects are used primarily as tourism magnets that attract visitors to the region.
Tööstuspärandit kasutatakse eelkõige piirkonna turismimagnetina, mis aitaksid meelitada piirkonda külastajaid.
Sompa mine building is under Governmental protection but this has not ensured the preservation of the building.
Sompa kaevanduse hoone on küll riikliku muinsuskaitse all, kuid siiski ei ole see taganud hoone säilimise.
Literature analysis has been used when compiling this work.
Töö on koostamisel kasutatud kirjandusanalüüsi.
Although, objects which are left abandoned without any new function can still be found.
Siiski leidub ka objekte, mis seisavad tühjana ning millele ei ole uut kasutusotstarvet leitud.
The thesis gives an overview from Northern-France and Germanys success stories of repurposing industrial heritage, and compares them with possible uses of objects of the same kind in Estonia.
Töös antakse ülevaade Põhja-Prantsusmaa, kui ka Saksamaa kaevanduspiirkonna tööstuspärandi kasutamise edulugudest ning võrreldakse neid Eesti tööstuspärandi kasutusvõimalustega.
Succesful examples where new purpose were given to objects of oil shale industrial heritage in Estonia can be found many – Aidu Watersport Centre, Kiviõli’s Adventure Centre, Estonian Mining Museum, and residue hills of Kukruse.
Edukaid näiteid põlevkivitööstuspärandi uue kasutusotstarbe saamisel võib Eesti puhul tuua mitmeid, nii Aidu Veespordikeskuse, Kiviõli Seikluskeskuse, Eesti Kaevandusmuuseumi, kui ka Kukruse aherainemäe näol.
Opportunities for the use of the oil shale industrial heritage
Põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega seotud tööstuspärandi kasutusvõimalused
The purpose of this thesis was to research oil shale industrial heritage uses in Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida põlevkivitööstuspärandi kasutusvõimalusi Eestis.
East-Estonia has different characteristics from oil shale production heritage - mines, quarrys, industrial buildings and complexes and residental areas, artificial surface shapes such as residue hills, half-coke hills, ash hills.
Ida-Virumaale on iseloomulik põlevkivi tootmisega kujundatud maastik ning maastikul esinevad põlevkivitööstuspärandi objektid, nagu: karjäärid, kaevandused, tehispinnavormid (aherainemäed, poolkoksimäed, tuhamäed), tööstuskompleksid, tööstushooned, kui ka elamupiirkonnad.
There are similiarities in Estonia’s and Europe’s uses of repurposing industrial heritage, but in Estonia, the mentioned objects are less valued and international cooperation and governmental interference is missing, which would help the areas to be innovatively developed and would help use oil shale industrial heritage better.
Eesti ja Euroopa kaevanduspiirkonna tööstuspärandi kasutamisvaldkonnad on sarnaseid, kuid siiski on Eestis tööstuspärandit vähem väärtustatud ning puudub rahvusvahelise koostöö edendamine ja riiklik sekkumine.
When chosing oil shale industrial heritage objects, the target was to choose objects which are regarded as region advancing by local municipalities.
Põlevkivitööstuspärandi objektide valikul on lähtutud objektidest, mida on kohalike omavalitsuste strateegilistes dokumentides käsitletud piirkonda edendavate objektidena.
Cultural monument national registry list was used when finding oil shale industrial heritage objects which are under protection.
Kaitse all olevaid põlevkivitööstuspärandi objektide leidmisel on tuginetud Kultuurimälestiste riikliku registri nimekirjale.
Most of the trees are located up to 10 km from the Põlva church.
Suurem osa puid asuvad kuni 10 kilomeetri kaugusel Põlva kirikust.
The location of sacred natural sites, which include cross-trees, in the landscape has not been thoroughly researched.
Looduslike pühapaikade, sealhulgas ristipuude paiknemist maastikul pole kuigi põhjalikult uuritud.