natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From an agronomic point of view, it is important that the properties of the soil can be influenced by biochar and that the soil is more fertile.
Agronoomilisest aspektist on oluline, et biosöega on võimalik mõjutada mulla omadusi ning muuta muld seeläbi viljakamaks.
Biochar can remove carbon from the cycle for a long time and thus mitigate the warming of the climate.
Biosöega saab pikaajaliselt eemaldada aineringest süsinikku ja nii leevendada kliima soojenemist.
Biochar is a fine-grained, porous material produced by carbonization of biomass in a low oxygen environment.
Biosüsi on peeneteraline, poorne materjal, mida saadakse biomassi söestamisel hapnikuvaeses keskkonnas.
Biochar is produced as a by-product for bio-oil and syngas production, which can be used as fuel in boilers.
Biosütt saadakse kõrvalporduktina bioõli ja süngaasitootmisel, mida saab kasutada kütusena kateldes.
The effects of biochar produced at three different temperatures, on the tield of the ryegrass and on the nutrient content of the crop
Rohtsest biomassist, kolmel erineval temperatuuril toodetud biosöe mõju mullale, karjamaa raiheina saagile ning saagi toiteelementide sisaldusele
One of the studies has shown the opportunity to produce biochar from hay.
Üks seni vähe uuritud võimalus heina biomassi väärindada, on toota sellest biosütt.
The main advantages of using textiles in the production of concrete are lightweight, low electrical conductivity, cheap and easy to use.
Peamisteks eelisteks, miks kasutada tekstiili betooni valmistamisel on kerge omakaal, madal elektrijuhtivus, odav ning lihtne kasutada.
Textile waste usage in concrete
Tekstiilijäätmete kasutamine betoonis
As textiles account for a large proportion of the world's waste, its use in the production of concrete would be one of the possibilities for recycling.
Kuna tekstiil omab suurt osakaalu maailmas tekkivatest jäätmetest, oleks selle ärakasutamine betooni valmistamisel üks taaskasutamise võimalustest.
In order to perform the experiments, it was planned to prepare 48 test specimens using C35 / 45 class concrete manufactured by AS TMB Element.
Katsete teostamiseks planeeriti valmistada 48 katsekeha, milleks kasutati AS TMB Elemendi poolt valmistatud C35/45 klassi betooni.
Four-point bending tests were used in the study.
Eksperimendi käigus kasutati nelja punkti paindekatseid.
Two GFRP bars were added to each specimen.
Igale katsekehale lisati kaks sarrust.
The compressive strength test results showed that none of the concrete mixtures made with textile waste achieved the average compressive strength required for the use of load-bearing structures.
Survetugevuse katsetulemused näitasid, et tekstiilijäätmetega valmistatud betoonsegudest ei saavutanud mitte ükski kandekonstruktsioonide kasutamiseks vajalikku keskmist survetugevust.
In this master's thesis, the usage of recycled textile waste in concrete mixture were investigated.
Käesolevas magistritöös uuriti ümbertöödeldud tekstiilijäätmete kasutamist betoonis.
Armastek reinforcements with a diameter of 8 mm were used as fiberglass reinforcement.
Klaasplastsarrusena kasutati Armastek klaasplastsarrusi läbimõõduga 8 mm.
Glass fiber reinforced polymer (GFR) bars were added to the concrete during the test to compare the flexural strengths previously studied at EMU by Henry Maask.
Katsetamisel lisati peale tekstiilijäätmete betoonile ka klaasplastsarrust, et võrrelda varasemalt Eesti maaülikoolis uuritud paindetugevusi Henry Maaski poolt.
First, the flexural strength of textile-reinforced concrete and then the compressive strength of textile-reinforced concrete were carried out.
Esmaselt katsetati tekstiilijäätmetega tugevdatud betooni paindetugevust ning seejärel katsetati tekstiilijäätmetega tugevdatud betooni survetugevust.
Of the textiles, the concrete with polypropylene fibers were the most resistant to deflection.
Tekstiiliga betoonidest pidas läbipaindele kõige paremini vastu polüpropüleenkiududega betoon.
The purpose of the master's thesis is to study the flexural and compressive strength of concrete reinforced with various textile waste.
Magistritöö eesmärk on erinevate tekstiilijäätmetega tugevdatud betooni painde-, ja survetugevuse uurimine.
The results of the test showed that only the reinforced beams with fiberglass reinforcement were the strongest at the allowed deflection.
Katse tulemused näitasid, et lubatud läbipainde juures oli kõige tugevam ilma tekstiilijäätmeteta klaasplastsarrustega armeeritud sillus.
The role of DOM in ecological and biogeochemical processes depends on its source and composition.
DOM-i roll ökoloogilistes ja biogeokeemilistes protsessides sõltub tema päritolust ja koostisest.
Dissolved organic matter and its ecological role in large and shallow water bodies
Lahustunud orgaaniline aine ja selle ökoloogiline tähtsus suurtes madalates veekogudes
About 90% of the organic matter in most aquatic systems is dissolved organic matter (DOM) and the rest forms the pool of particulate organic matter.
Umbes 90% veeökosüsteemide orgaanilisest ainest on lahustunud orgaaniline aine (DOM) ja ülejäänu moodustab partikulaarne orgaaniline aine.
Many studies have considered the origin and the variability of DOM in humic lakes or in rather deep water bodies with relatively clear water while the information from large, shallow and eutrophic water bodies is scarce and the present study aims to fill this gap.
Paljud uuringud on käsitlenud DOM-i päritolu ja varieeruvust humiinsetes või suhteliselt selgeveelistes ja sügavamates veekogudes, kuid teave suurte madalate eutrofeerunud veekogude kohta on puudulik ja käesolev doktoritöö püüab seda lünka täita.
In many lakes, especially within the cool boreal region, net ecosystem production is negative (lakes release carbon), suggesting that appreciable Al-DOM runoff from the catchments increases the respiration within the lake ecosystem to a level that exceeds photosynthetic carbon sequestration.
Paljudes järvedes, eriti jahedates boreaalsete piirkondade järvedes on ökosüsteemi koguproduktsioon negatiivne (järved vabastavad süsinikku), kuna Al-DOM-i sissevool valgalalt suurendab järvesisest hingamist sedavõrd, et see ületab süsiniku sidumise fotosünteesi käigus.
Allochthonous DOM (Al-DOM) is transported from the catchment area, primarily originates from vascular plants and soil organic matter, and consists mainly of humic substances.
Allohtoonne DOM (Al-DOM) transporditakse veekokku valgalalt ning ta pärineb peamiselt soontaimedest ja mulla orgaanilisest osast, koosnedes enamjaolt humiinainetest.
Autochthonous DOM (Au-DOM) is produced in the pelagic and littoral zones of the lake by phytoplankton and other photosynthetic organisms and it consists mainly of non-humic substances.
Autohtoonset DOM-i (Au-DOM) toodavad veekogude litoraalses ja pelaagilises osas fütoplankton ja muud fotosünteesivad organismid ning see koosneb peamiselt mittehumiinainetest.
DOM plays a significant role in the carbon and energy cycle of water bodies and as the main source of energy for microbial metabolism it can have a broad effect on food chains and on the proportions of auto- and heterotrophic processes.
Olles mikroobse ainevahetuse peamine energiaallikas, on DOM-il suur mõju veekogu toiduahelatele ning auto- ja heterotroofsete protsesside osakaalule.
The composition and sources of DOM in an aquatic ecosystem may vary spatially and temporally.
DOM-i koosseis ja päritolu võivad ühe veekogu piires erineda nii ruumiliselt kui ka ajaliselt.
The thesis focuses on DOM in eutrophic large and shallow water bodies (coastal areas, large lakes) and the main aims of the study are to estimate: the range of temporal and spatial variability of DOM; the origin and the proportion of allochthonous and autochthonous DOM; the controlling factors of DOM variability and origin; the impact of CDOM on underwater light attenuation; the factors driving long term changes of underwater light field.
Doktoritöö keskendubki DOM-i uurimisele suurtes madalates eutroofsetes veekogudes, sh hindab: DOM-i ruumilist ja ajalist varieeruvust; DOM-i päritolu; allohtoonse ja autohtoonse DOM-i osakaalusid; millised tegurid mõjutavad DOM-i varieeruvust ja päritolu; CDOM-i mõju valguse nõrgenemisele vees ning millised tegurid mõjutavad veealuse valgusvälja pikaajalisi muutusi.
The rapid growth of the biodiesel industry has increased the availability of crude glycerol, and therefore its price has declined, making it more attractive amongst dairy farmers as a feed additive.
Viimastel kümnenditel suurenenud biodiisli tootmismahud on aga vähendanud toorglütserooli hinda, muutes selle teiste valdkondade kõrval atraktiivseks ka piimakarjakasvatajatele.
Effect of crude glycerol feeding on feed intake, lactational performance and metabolic status of dairy cows
Toorglütserooli söötmise mõju lüpsilehmade söömusele, piimajõudlusele ja ainevahetuslikule seisundile
The administration of 500 ml of crude glycerol for up to 21 days from the beginning of lactation improved feed intakes and milk yields.
500 ml glükogeense söödalisandi suukaudne manustamine poegimisjärgsel perioodil suurendas nii koresööda kui kogu kuivaine söömust.
Nowadays, the majority of glycerol, used as an essential primary good for the pharmaceutical, cosmetic, food and other industries, is becoming available as a byproduct from biodiesel manufacture.
Tänapäeval on glütserooli lähtematerjaliks valdavalt rafineerimata toorglütserool, mis on biodiisli tootmise kõrvalsaadus.
Based on the experiments carried out it was concluded that, even at relatively high amounts, crude glycerol available from the biodiesel industry, is an appropriate feed supplement for dairy cows after calving, as well as in later lactation, under local feeding practices.
Läbiviidud uurimistööst järeldus, et biodiisli tootmise kõrvalsaadus toorglütserool on sobiv söödalisand lüpsilehmadele nii suukaudselt manustatuna uuslüpsiperioodil kui täisratsioonilise segasöödas koostises ilma negatiivse mõjuta piimatoodangule ja ainevahetusnäitajatele, arvestades siinset söötmis- ja pidamispraktikat.
Another aspect was to study the effects of replacement of barley meal with crude glycerol in mid-lactation Holstein dairy diets on the ruminal environment and nutrient degradability of grass silage in relation to feed intake and milk parameters, including milk renneting properties.
Doktoritöö üldisemaks eesmärgiks oli uurida, kuidas toorglütserooli kui glükogeense söödalisandi söötmine siinsetes söötmis- ja pidamispraktikate puhul mõjutab laktatsiooni erinevatel staadiumitel lehmade kuivaine söömust, piimatoodangut ja piima koostist ning ainevahetuslikku seisundit.
Adding high amounts of crude glycerol to a total mixed ration based on grass silage for mid-lactation dairy cows improved feed intakes with no negative effect on rumen pH, indicating its suitability as a component of a diet, at least when based on grass silage.
Uurimistulemused näitasid, et odrajahu osaline asendamine rohusilol baseeruvas täisratsioonilises segasöödas toorglütserooliga ei mõjutanud ebasoodsalt vatsa keskkonda ega koresööda efektiivsele lõhustuvusele.
In addition, replacing barley meal partially with unrefined glycerol increased milk protein content and improved curd firmness.
Kesklaktatsiooni lehmade ratsiooni lisatud toorglütserool mõjutas positiivselt piima laapuvusega seotud näitajaid: suurenes piima valgusisaldus ja soodustas tugevama kalgendi moodustumist.
In a study with post partum Holstein dairy cows the effects of oral drenching of crude glycerol on lactational performance and indices of negative energy balance were examined.
Marko Kassi doktoritöö „Toorglütserooli söötmise mõju lüpsilehmade söömusele, piimajõudlusele ja ainevahetuslikule seisundile" raames läbi viidud söötmiskatsetes eesti holsteini tõugu lüpsilehmadega selgitati toorglütserooli söötmisvõimalusi.
In addition, the company should also examine the various applications for aid, in order to revitalize and improve business.
Lisaks peaks ettevõte uurima ka erinevate toetuste taotlemist, et elavdada ning parandada majandustegevust.
Also, liquidity, efficiency, structural capital and profitability ratios have improved over the years, and in some cases exceed the industry average.
Ka likviidsus-, efektiivsus-, kapitali struktuuri- ja tasuvuse suhtarvud on aastate jooksul paranenud ning ületavad osadel juhtudel ka majandusharu keskmisi näitajaid.
Financial Analysis on the example of LLC Sahkapuu in the years 2011-2015
OÜ Sahkapuu finantsanalüüs aastatel 2011-2015
Although the risk of bankruptcy showed that the Ltd. Sahkapuu has been a constant threat of bankruptcy in 2011-2015, the company has been able to improve the performance in 2015.
Kuigi pankrotiohu analüüsist selgus, et ühing on olnud aastatel 2011-2015 püsivas pankrotiohus on ettevõte suutnud antud näitajaid 2015. aastaks parandada.
Financial analysis showed that, although the owners of the LLC Sahkapuu profitable enterprise of foreign capital but should instead use the opportunity to handle the company's equity.
Finantsanalüüsist selgus, et OÜ Sahkapuu on küll omanikele kasumit tootev ettevõte kuid võõrkapitali asemel peaks ettevõte hakkama kasutama võimalusel omakapitali.
The theoretical part of the analysis carried out in the ratios and methods Ltd. Sahkapuu Financial Analysis Financial analysis is used LLC Sahkapuu financial reports and Estonian Statistics compiled by the company's ratios (activity and by persons employed).
Teoreetilises osas teostatakse antud suhtarvude ja analüüside meetodite OÜ Sahkapuu finantsanalüüs Finantsanalüüsis kasutatakse OÜ Sahkapuu majandusaasta aruandeid ning Eesti Statistikaameti poolt koostatud ettevõtte suhtarve (tegevusala ja tööga hõivatud isikute järgi).
As the Estonian agriculture have the critical times, the aim of bachelor's thesis is to compose an accounting policies and procedures in LLC Sahkapuu and accomplish a financial analysis based on annual of the years 2011-2015.
Kuna Eesti põllumajanduses on hetkel kriitilised ajad, siis on töö eesmärgiks anda ülevaade OÜ Sahkapuu 2010.-2015. majandusaasta aruannete põhjal ettevõtte majanduslikust seisust erinevate finantsnäitajate kaudu, võrrelda neid omavahel ning analüüsida saadud tulemusi ja tagamaid.
Test-pieces were produced according to ISO standards.
Katsekehad valmistati vastavalt ISO standarditele.
Efficiency of wood protection products in protection of pine wood
Puidukaitsevahendite efektiivsus männipuidu kaitsmisel
All the blocks were numbered, measured and weighed before the experiment.
Kõik klotsid nummerdati ning mõõdeti ja kaaluti enne katsete alustamist.
The paper provides an overview of different possibilities for extending lifetime of wood with constructive, chemical as well as natural means.
Antakse ülevaade puidu eluea pikendamise erinevatest võimalustest nii konstruktiivsete, keemiliste kui ka looduslike vahendite abil.
The author points out major wood pests, which are mostly fungi and insect pests.
Tuuakse välja põhilised puidukahjustajad, milleks on peamiselt seened ja putukkahjurid.
There were total 360 test-pieces produced, which were used for determining wood density, moisture content and crushing strength and the efficiency of wood protection products in protection against rot.
Kokku valmistati 360 katsekeha, mida kasutati tiheduse, puiduniiskuse ja survetugevuse määramiseks ning puidukaitsevahendite efektiivsuse kontrollimiseks mädaniku kaitsel.
It also explains why pine wood is more suitable for impregnation than fir wood.
Selgitatakse, miks männipuit sobib immutamiseks paremini kui kuusepuit.
The primary objective of the empirical part was to find out, which of the two wood protection products – natural (linseed oil) or chemical (Pinotex Impra) – was more efficient for protection against dry rot.
Töö uurimusliku osa põhieesmärgiks on uurida ja välja selgitada kumb puidukaitsevahenditest, kas looduslik (linaõli) või keemiline (Pinotex Impra) on efektiivsem majavammi kaitsmisel.
The analysis of results indicated that chemical wood protection products protected pine wood better and that the protection products did not affect the crushing strength of sapwood or heartwood.
Tulemusi analüüsides selgus, et männipuidu paremaks kaitsevahendiks on keemiline puidukaitsevahend, ning kaitsevahendid ei avalda mõju malts- ja lülipuidu survetugevusele.
This Master’s thesis discusses the characteristics, habitat, composition as well as mechanical and physical properties of the species of Scots pine (Pinus sylvestris L.).
Käesolevas magistritöös on käsitletud hariliku männi (Pinus sylvestris L.) liigi iseloomustust, levikut, puidu ehitust ning puidu mehaanilisi ja füüsikalisi omadusi.
The paper outlines different aspects of surface treatment.
Antakse ülevaade pinnaviimistluse kohta.
The author also describes some of the experimental methods of wood impregnation and means of impregnation.
Samuti kirjeldatakse mõningaid puidu kaitseimmutamise meetodeid ja puiduimmutusvahendeid.
When comparing the wood protection products, it turned out that linseed oil infiltrated more in sapwood as well as heartwood.
Imbunud kaitsevahendite kogus on suurem maltspuidu osas, ning see on tingitud rakuseinte erinevusest Võrreldes kaitsevahendeid selgub, et linaõli imbub rohkem nii maltspuitu kui ka lülipuitu.
In the most of years, the recapturing percentage has remained below 1%.
Enamus aastatel on tagasipüügiprotsent jäänud alla 1%.
Since compensation is paid for returning the tags, the quality of incoming data has improved.
Tänu märgiste tagastamise eest kompensatsiooni maksmisele on paranenud saabunud andmete kvaliteet.
The growth rate comparison of fish stocked into different rivers showed that the value of "p" exceeded 0.05 in case of all rivers, which means that although fish caught from different rivers may have different growth rates, this conclusion cannot be generalized to all fish potentially swimming around in all comparable rivers, since the variability of the data is too high and there are too few captured fish in order to consider the discovered variations to be verified.
Erinevatesse jõgedesse asustatud kalade kasvukiiruseid omavahel võrreldes selgus, et kõikide jõgede puhul oli p väärtus suurem 0,05-st, mis omakorda tähendab, et kuigi erinevatest jõgedest kinnipüütud kaladel on erinev kasvukiirus ei saa seda järeldust laiendada kõigile võrreldavates jõgedes potentsiaalselt ringi ujuvatele kaladele, kuna andmete varieeruvus on liiga suur ning püütud kalu liiga vähe selleks, et lugeda ilmnenud erinevusi tõestatuks.
This could be explained by a higher growth rate of fish stocked at the age of two years, or perhaps the smaller fish have not caught up with the larger in terms of growth.
Põhjuseks võib olla kaheaastaselt asustatud kalade suurem kasvukiirus või siis pole väiksemad kalad suurematele kasvus järgi jõudnud.
In 1998-2004, foreign fishermen returned the most tags; later on the returns from foreign countries has gradually decreased and from in 2007 the returners are mostly from Estonia.
1998-2004a on enim märgiseid tulnud välismaa kaluritelt, hilisemalt on välismaalaste osakaal tasapisi hääbunud ning 2007 aastast on tagastajateks põhiliselt eestlased.
The data used and discussion sections include salmon colonized in 1997–2010 and returned to the Põlula Fish Rearing Centre in 1998-2011.
Töö tulemuste ja arutelu juures kasutatud andmed hõlmavad 1997–2010a asustatud lõhesid, mis on Põlula kalakasvatuskeskusele tagastatud 1998- 2011a.
Taking into account tags that include capture dates, it becomes evident that 63 tags of all the 244 tags returned by Estonians have been collected from fish that have lived in the sea for 0 months, which is 25.8% of the total recapture of Estonian fishermen.
Arvesse võttes eestlaste poolt tagastatud püügiajaga märgised, selgub, et 244 tagastatud märgisest 63 kuuluvad 0 kuud meres elanud kaladele, mis on kogu Eesti kalurite tagasipüügist 25,8%.
The recapturing percentage of salmon stocked at the age of one year is the highest in the Narva River – 0.9%, which is more than four times higher than in other rivers.
Üheaastaselt asustatud lõhede tagastusprotsent 0,9% on kõige kõrgem Narva jõel, mida on üle nelja korra rohkem, kui teistes jõgedes.
The growth rate of the Narva River salmon stocked at the age of one and two years and the growth rate of salmon stocked in other Estonian rivers at the age of two years were tested by multivariate regression analysis completed with the statistical analysis software SAS.
Ühe- ja kaheaastaselt Narva jõkke asustatud lõhede kasvukiiruse erinevust ning eri jõgedesse asustatud 2 aastaste lõhede kasvukiiruse erinevusi testiti mitmemõõtmelise regressioonanalüüsi abil statistikapaketis SAS.
In Estonia, salmon with Carlin tags have been stocked since 1997 into the following rivers: Jägala, Selja, Narva, Pirita, Vääna, Purtse, Loobu, and Valgejõgi.
Eestis hakati Carlini märgistega lõhesid asustama 1997a, tänaseks on neid asustatud: Jägala-, Selja-, Narva-, Pirita-, Vääna-, Purtse-, Loobu- ja Valgejõkke.
The growth curve of fish stocked into Pirita River had the best accuracy in estimates, with R2 being 77%.
Kõige parema prognoositäpsusega graafik oli Pirita jõe kasvugraafik, kus R2 oli 77%.
Fish stocked in the river Valgejõgi had the highest growth rates, gaining 262.92g per month on an average, followed by Pirita River - 250.24g, Selja River - 241.92g, and Jägala River - 219.07g.
Suurima kasvukiirusega oli Valgejõgi, kuhu asustatud kalad võtsid keskmiselt kuus 262,92g juurde, järgnesid Pirita- 250,24g, Selja- 241,92g, ning Jägala jõgi 219,07g.
The number of returned tags is followed by the Finnish fishermen – 139, the Polish fishermen – 64, and the Danish – 64.
Järgnevad Soome 139-, Poola 64- ja Taani 64 tagastatud märgisega.
On average, the average weight of fish recaptured lies between 3.3 – 4.8 kg, excluding the years: 1998, 2007, 2008, when the average capture weight of fish has been 2 – 2.6 kg. Estonian fishermen have in almost every year returned the largest part of tags (270).
Keskmiselt jääb väljapüütavate kalade keskmine kaal aastate lõikes 3,3-4,8kg vahele, välja arvatud aastad: 1998, 2007, 2008, kui keskmine kalade püügikaal on olnud 2-2,6kg.
The recapturing percentage of tagged fish that were stocked at the age of one year is 0.46% and almost three times higher for fish stocked at the age of two years, i.e. 1.31%.
Märgistatud 1a asustatud kalade tagasipüügiprotsent on 0,46% ning 2a puhul on see peaaegu kolm korda kõrgem ehk 1,31%.
Correlation t between weight at stocking and recapturing percentage was evident the bigger the stocked fish were, the higher was the recapturing percentage.
Alates 2004–2010a võib märgata asustuskaalu ja tagasipüügiprotsendi vahel olevat seost, mida suuremad on asustatud kalad, seda suurem on tagasipüügiprotsent.
The average weight of fish that were stocked at the age of two years and that have lived in the sea at least one year is 5425g, and the corresponding weight of fish stocked at the age of one is 3904g.
2a asustatud, vähemalt aasta meres elanud kalade keskmine püügikaal on 5425g ning 1a asustatute puhul 3904g.
The aim of this Master’s thesis is to examine the efficiency of salmon in Estonia on the basis of tagged fish recaptures, weight at stocking, capture weight, number of months lived in the sea, stocking year, stocked rivers.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida lõhe asustamise tulemuslikkust Eestis, võttes aluseks märgistatud kalade tagasipüügid, asustuskaalu, väljapüügikaalu, meres elatud kuud, asustusaasta, asustusjõed jne. Töö koostamisel on kasutatud Põlula kalakasvatuskeskusest pärinevaid andmeid, kuhu kalamehed tagastavad leitud Carlini märgised.
The highest recapturing percentage of tagged fish was 4.2%, in case of two-year old fish stocked in 1998.
Kõige suurem märgistatud kalade tagasipüügiprotsent oli 4,2% 1998a asustatud 2a kaladel.
Evaluating the Efficiency of Atlantic salmon (Salmo salar L.) stocking on the Basis of Recaptured tagged Fish
Lõhe asustamise tulemuslikkuse hindamine märgistatud kalade tagasipüükide alusel
During this period 67,903 tagged fish have been stocked and 1.03% of all tags have been returned.
Kokku on märgiseid tagastatud 1997-2011a seisuga 697, asustatud on samal ajal kokku 67903 märgisega kala, kõikide märgiste tagastusprotsent on 1,03%.
The most of fish stocked at the age of one year (2.3%) were recaptured in 2007.
Parim 1a asustatud kalade tagasipüük (2,3%) toimus 2007a.