natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Firstly, significant cooperation is required among stakeholders (local authorities, tourism managers, tourists, local population) to tailor more effective international and local legislation in the field of sustainable tourism, and for ensuring proper enforcement of this legislation.
Esiteks on vaja märkimisväärset koostööd huvigruppide (kohalikud omavalitsused, turismikorraldajad, turistid, kohalikud elanikud) vahel, et luua tõhusamaid rahvusvahelisi ja kohalikke õigusakte säästva turismi valdkonnas ning tagada nende õigusaktide asjakohane ellurakendamine.
This study revealed potential key strategies for overcoming the obstacles for sustainable tourism development in Eastern Europe.
Uurimus tõi välja võimalikud peamised strateegiad, kuidas tulla toime takistustega säästva turismi arengus Ida-Euroopas.
This study indicated that comprehensive sustainable tourism practices are lacking in Russia.
Tulemused Uuring tõi välja, et Venemaal puuduvad komplekssed säästva turismi praktikad.
Secondly, the promotion of environmental education, including sustainability training among Russian tourism players, is highly recommended.
Teiseks on äärmiselt vajalik edendada keskkonnaharidust, sh säästlikkuse koolituse pakkumist Venemaa turismitegijate seas.
Thirdly, virtual travel even though not an equal substitute for real visits, is a potential solution for implementing sustainable tourism strategies.
Kolmandaks, ehkki virtuaalne reisimine ei ole ehtsa reisimise samaväärne asendaja, on see ikkagi võimalik lahendus, et ellu viia säästva turismi strateegiaid.
Sustainable tourism development within nature-based tourism may reduce damage to the natural environment and local culture by minimising the impact of physical tourism infrastructure (roads, path, buildings) construction in cases where tourists can be offered alternative experiences of virtual travel as complementarities to conventional tourism.
Säästva turismi areng loodusturismi raames võib vähendada looduskeskkonnale ja kohalikule kultuurile tehtavat kahju, minimeerides kahju, mis tekib turismi füüsilise infrastruktuuri rajamisest (teed, rajad, hooned) neil juhtudel, kui turistidele saab pakkuda alternatiivseid kogemusi virtuaalsest reisimisest tavaturismi täiendusena.
It was proposed that virtual travel may serve as a substitute for nature-based travel.
Pakuti välja, et virtuaalne reisimine võiks olla looduspõhise reisimise asenduseks.
Russian tourism managers’ attitudes towards sustainable tourism are mostly influenced by their personal background in the industry and less by internationally adopted concepts.
Venemaa turismikorraldajate hoiakuid säästva turismi suhtes mõjutab peamiselt nende enda taust selles sektoris ja mitte nii palju rahvusvaheliselt omaksvõetud kontseptsioonid.
The observed lack of understanding about sustainable tourism principles and the perceived low demand for such initiatives in state regulations and among potential clients, are the key reasons for Russian tourism managers’ low motivation towards creating their own sustainable tourism initiatives.
Üksmeele puudumine säästva turismi põhimõtete suhtes ja tunnetatud vähene nõudlus selliste algatuste suhtes riiklikes õigusaktides ja võimalike klientide seas on peamised põhjused, miks vene turismikorraldajatel on madal motivatsioon ise säästva turismi algatustega välja tulla.
(I, II, III) • How tourist perceptions of virtual travel vary according to their individual need for emotional arousal from mediated experience, socio-demographic background, travel preferences, and pro-ecological motivations?
(I, II, III) • Kuidas turistid tajuvad virtuaalset reisimist olenevalt nende elamusvajadusest , sotsiaal-demograafilisest taustast, reisimiseelistustest ja ökoloogilistest hoiakutest?
An individual’s motivation to take part in sustainable tourism planning using three-dimensional visualization may be derived from such social structures as interest, desire, challenge or curiosity.
Üksikisiku motivatsioon säästva turismi planeerimises osalemiseks kui kasutatakse kolmemõõtmelist visualiseerimist tuleneb sellistest sotsiaalsetest motivatsiooni allikatest nagu osalussoov, väljakutse või uudishimu.
Content analysis technique (I,II) was used.
Kasutati ka kontentanalüüsi (II).
The study shows that at the current state of three dimensional visualization technologies, virtual travel is capable of satisfying sophisticated hedonic needs of tourists.
Uurimus näitas, et kolmemõõtmeliste visualiseerimistehnoloogiate praeguses seisus on virtuaalne reisimine võimeline rahuldama hedonistlikumate, suurema mugavusvajadusega turistide vajadusi.
Thus, further research could aim to establish whether virtual travel derived from real destinations where carrying capacities are exceeded may benefit nature conservation, and could be a means to raising tourists’ awareness of tourism’s environmental and social impacts.
Seega võiks edaspidine uurimistöö püüda välja selgitada, kas virtuaalne reisimine, mis põhineb reaalsetel sihtkohtadel, kus taluvusvõime on ületatud, võiks tuua kasu loodushoiule ja olla vahend, millega tõsta turistide teadlikkust turismi keskkonna- ja sotsiaalsetest mõjudest.
Virtual travel may show landscapes and enable tourists to get an impression of natural sightseeing without physical visits to real destinations.
Virtuaalne reisimine saab näidata maastikke ja võimaldab turistidel koguda muljeid ilma reaalset sihtkohta füüsiliselt külastamata.
They also proposed that virtual travel may be a feasible strategy for destination management where carrying capacities are exceeded or where nature conservation measures are required (I).
Nad esitasid seisukoha, et virtuaalne reisimine on sihtkoha juhtimise puhul otstarbekas strateegia, kui piirkonna taluvusvõime on ületatud või vajaks looduskaitse alla võtmist (I).
Even though Russian tourism managers personal attitudes varied significantly and our findings demonstrated contradictory understandings of sustainable tourism phenomena among them, the consensus search rounds showed that the managers do recognise the possible negative impact of tourism on nature, and see sustainable tourism as part of their future business development strategies.
Kuigi Venemaa turismikorraldajate isiklikud hoiakud varieerusid märgatavalt ja saadud tulemused demonstreerisid vastuolulisi arusaamu säästva turismi fenomeni olemusest, näitas Delphi meetodi rakendamine, et korraldajad tunnevad ära turismi võimaliku negatiivse mõju loodusele ja näevad säästvat turismi ühe osana oma tulevastest äri arendamise strateegiatest.
(I, II) • How three-dimensional visualisation can facilitate sustainable tourism development and sustainable tourism planning?
(I, II) • Kuidas kolmemõõtmeline visualiseerimine (3D) soodustab säästva turismi arendamist ja säästva turismi planeerimist?
Integration of three-dimensional visualisation into sustainable tourism planning from the initialisation of the participatory development process provides more opportunities for comprehensive planning outcomes (II).
Kolmemõõtmelise visualiseerimise integreerimine säästva turismi planeerimisse kaasava arendamise protsessi algusest peale annab rohkem võimalusi igakülgsete planeerimistulemuste saamiseks (II).
While inclusion of interest groups in three-dimensional visualisation planning may significantly influence the flow and the value of the results of sustainable tourism planning, the same also happens when actually using the three dimensional visualisation tool.
Ehkki kolmemõõtmelise visualiseerimise planeerimise juures osalevad huvigrupid võivad märkimisväärselt mõjutada säästva turismi planeerimise kulgu ja väärtust, toimub sama ka siis, kui kasutatakse kolmemõõtmelise visualiseerimise tööriista.
Travel often means transportation and need for place change, but travelling to a destination gives this sense of place change, and a VR facility in that place could provide tourist’s experiences that local nature could give.
Reisimine tähendab sageli transporti ja asukoha muutust, ning reisimine sihtkohta annab muutuse toimumise tunde ja virtuaalne külastus annab turistile võimaluse kogeda, mida kohalik loodus suudaks pakkuda.
Those who like active outdoors, are unsurprisingly, less satisfied with virtual travel.
Need, kellele meeldib aktiivne tegevus looduses, on vähem rahul virtuaalse reisimisega.
Furthermore, how efficient and satisfactory a substitute, virtual experience may be, as an alternative to a real visit to a nature destination.
Lisaks uuritakse kui tõhusalt ja rahuldavalt asendab virtuaalne kogemus loodusliku sihtkoha tegelikku külastamist.
Provision of several alternative landscape three-dimensional visualisation scenarios provides better sustainable tourism planning results.
Mitme alternatiivse maastiku muutmise 3D-stsenaariumi kasutamine annab paremad säästva turismi planeerimise tulemused.
Research questions: • How tourism managers’ perceptions of sustainable tourism affect sustainable tourism and sustainable tourism planning?
Uurimisküsimused: • Kuidas turismi korraldajate säästva turismi tajumine mõjutab säästva turismi pakkumist ja säästva turismi planeerimist?
A neutral moderator in three dimensional visualisation planning is thus a prerequisite and is especially important when dealing with the problem of conflicting interests in sustainable tourism planning.
Neutraalne moderaator on kolmemõõtmelise visualiseerimise planeerimise protsessi juures hädavajalik, eriti tähtis on ta siis, kui on tegu huvide konfliktiga säästva turismi planeerimises.
The goal was set to research the drivers that may favour tourists’ acceptance of virtual substitutions over real experiences.
Uurimuse eesmärgiks seati uurida ajendeid, mis soodustavad seda, et turistid eelistavad reaalsetele kogemustele nende virtuaalset asendust.
299 questionnaires were collected from tourists visiting Piusa Cave, GLM was employed to analyse results.
Lõuna-Eestis Piusa koobaste külastuskeskuses külastajate seas läbiviidud 299 küsitluse tulemusi analüüsiti üldistatud lineaarse mudeli abil (III).
(III) Documentary analysis (I) and interviews (I,II) were employed.
(III) Metoodika Uurimisandmed koguti dokumendianalüüsist (I), süvaintervjuudes ja küsitlusest.
Experiences from Eastern Europe
Virtuaalreaalsus toetamas jätkusuutlikku turismi: Ida-Euroopa kogemused
Virtual travel plays a positive role as a sustainable tourism planning facilitator in participatory development.
Virtuaalne reisimine mängib kaasava arendamise protsessis soodustab säästva turismi planeerimist.
This study is concerned with the questions: how tourism players perceive sustainable tourism and whether sustainable tourism planning practices include virtual travel as a means to improve visitor experiences.
Käesolev uurimus otsib vastust küsimusele: kuidas turismi huvirühmad tajuvad säästvat turismi ja säästva turismi planeerimispraktikate parendamist virtuaalse reisimise abiga.
Tourists most accepting of virtual travel are less striving, and less interested in the societal impact of their lives.
Virtuaalsest reisimisest enam huvitatud turistidväärtustavad vähem edasipüüdlikkust ja sotsiaalset mõjukust.
This study revealed that tourists accepting of a low level of arousal from virtual travel have lower socio-economic security, they are also less motivated by social interaction and adventure.
Uurimus tõi välja, et virtuaalne reisimine on enam aktsepteeritav inimestele, kel on madal elamusvajadus, ja kes ei hooli sellest, et virtuaalne reisimine pakub vähem elavaid muljeid, koha vahetuse tunnet, ja kokkupuudet loodusega.
Factors to consider in maintaining a quality sustainable tourism planning experience include: precise selection of objects for three dimensional visualisation, idealization level and an intuitive user interface.
Objektide täpne valimine kolmemõõtmelise visualiseerimise jaoks, detailsuse aste ja intuitiivne kasutaja liides on tegurid, mis teenivad kvaliteetse säästva turismi planeerimise eesmärki.
An encountered weakness of virtual travel is that tourists may perceive such travel experiences as less satisfactory in comparison to real trips.
Virtuaalne reisimine on aktsepteeritavam turistidele, kelle reisivalikute ajendite seas on sotsiaalne suhtlemine ja seikluslikkus vähem olulised.
All answers were audio recorded, typed, divided into categories and sorted according to the main topic.
Töö väljendab kolmes artiklis kajastatud uurimusi ja nende tulemusi, need on tähistatud vastavalt I, II ja III.
Up to now, this topic has been used quite modestly.
Seni on antud teema kasutamine olnud lõputöödes väga tagasihoidlik.
These electronical applications reduces data inserting personel/companies administrative burden, will improve the quality speeding up data transfer and make the proceedings of the documents faster.
Need rakendused vähendavad ettevõtete administratiivset koormust ning parandavad andmete kvaliteeti ja kiirendavad andmeedastust ja dokumentide menetlust.
In my final thesis i used the Forest Law and other forest management regulations and standards.
Minu lõputöös on kasutatud põhiliselt Metsaseadust ja teisi metsandusega seotud määruseid ning standardeid.
After working through the material, it turned out that electronical forest notification does not play a big role in a workload, but it will help Järvselja Forest Management Information System to upgrade.
Peale materjali läbitöötamist selgus, et elektrooniline metsateatis ei mängi suurt rolli töökoormuse osas, küll aga aitaks see kaasa Järvselja Metsamajandamise Infosüsteemi täiendamisele.
Whilst the workload of the forest ranger is big and forest centre could be more modern, I took this topic to find out what kind of changes these e-applications brings.
Kuna metsniku töökoormus on suur ning metskonna töökorraldus võiks olla kaasaegsem, siis võtsin käesoleva teema uurimise alla, et saada teada muudatustest mida need kaasa tooks.
Also the work has been written using the information request of Environment Administration, responded by Marko Sahtel, and the information what i got doing an interview with the workers of Järvselja Training and Experimental Forest Centre.
Samuti on töö koostamisel kasutatud teabenõuet Keskkonnaametist, millele vastas Marko Sahtel ning teavet, mida sain Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna töötajate intervjueerimise käigus ning erinevaid õppemetskonna dokumente.
My final thesis consists of a general story of the forest notification and timber transport notification, of their e-applications, of a history of the e-applications and other things associated with them.
Minu lõputöö sidaldab üldist juttu metsateatisest ja veoselehest, nende e-rakendustest, rakenduste ajalugu ja muud nendega seonduvat.
At the present time, the forest- and timber notifications systems are amended so that their electronical applications has been created to make working paper-free.
Käesolevaks ajaks on metsateatise ja veoslehe süsteem täienenud selle võrra, et on loodud nende elektroonilised rakendused paberivabaks asjaajamiseks.
If put to use electronical timber transport notification, then workload of the forest ranger will be much smaller, but technical regulations can limit its use.
Rakendades e-veoselehe süsteemi, väheneks suures osas metsniku töökoormus aga tehniline nõue võib piirata rakenduse kasutuselevõttu.
In Järvselja Training and Experimental Forest Centre electronic forest and timber transport notification has not been used yet.
Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas ei ole e-veoseleht ja e-metsateatis veel rakendust leidnud.
The implementation of electronic forest and timber transport notifications systems in Järvselja Training and Experimental Forest Centre
E-metsateatise ja e-veoselehe rakendamine Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas
I also will talk about the current situation of electronic forest and timber transport notifications in Järvselja Training and Experimental Forest Centre and describe a work process where they are playing a role.
Samuti olen lõputöös välja toonud hetkeseisu Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas teatiste ja veoselehe osas ning kirjeldanud tööprotsessi, kus metsateatised ja veoselehed rolli mängivad.
The aim of this thesis is to give an overview of e-applications and to find out does Järvselja Training and Experimental Forest Centre needs those electronical applications and what kind of changes will come in a work process when they will use them.
Töö eesmärk on anda anda ülevaade e-rakendustest ning selgitada välja nende rakendamise võimalused ja muudatused tööprotsessides nende kasutuselevõtul Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas.
Solution of Marga 10/0,4 kV substation voltage problem
Marga 10/0,4 kV alajaama pingeprobleemi lahendus
This project solves Marga 10/0,4 kV substation voltage problem on feeder F-2 and F-3.
Töö eesmärk oli vastavalt lähteülesandele lahendada pingeprobleemid Marga 10/0,4 kV alajaama fiidritel F-2 ja F-3.
At the end of the Marga substation feeder F-2 located network connections short-circuit current is 39 A. By the contract the main circuit breakers in the network connection point are 16 A and 10 A. Minimum required short-circuit current to ensure the safety of the building electrical system and the safety of residents are 160 A and 100 A. Marga substation feeders F-2 and F-3 were divided by three substation.
Antud alajaama parameetritele saavutati lühisvooluks, kasutades kaablit AXPK4G150, vastavalt 298A ja 248A, mis võimaldab kasutada C tüüpi kaitselüliteid ning 1-faasilise liitumise asemel saavad taotleda 3-faasilist liitumist.
Solution includes new substation Vooremõisa 10/0,4 kV, low voltage and medium voltage underground cables.
Liitujad said lisatud Külma 10/0,4kV alajaama koosseisu.
The result of the project provides the value of short-circuit current for main circuit breakers and standardized the voltage drops.
Maakaablite ja keerdkaablite kasutuselevõtuga vähenevad alajaamade koosseisu jäävate talude elektrikatkestuste arv.
While starting with grapevine growing and selecting a cultivar, an aspect that different cultivars react differently to different environmental conditions, should be considered.
Viinamarjakasvatusega alustades ja kasvukohale vastavat sorti valides tuleks arvestada, et erinevad sordid reageerivad keskkonnatingimustele erinevalt.
Effect of growing site on the grapevine (Vitis sp.) yield quality
Kasvukoha mõju viinapuude (Vitis sp.) saagi kvaliteedile
Tha problem in the Nordic countries with the open field grapevine growing is the insufficient maturation of the berries, as an alternative is growing grapevines in greenhouse.
Põhjamaades on avamaa viinamarjakasvatuses probleemiks marjade ebapiisav küpsemine, sellest lähtuvalt on alternatiiviks viinapuude kasvatamine kasvuhoones.
In these conditions, the content of organic acids can be decreased to optimal level, the sugar content increased and grapes achive sufficient maturity earlier.
Katmikala tingimustes on võimalik alandada orgaaniliste hapete sisaldust soovitatud taseme piiresse, suurendada suhkrutesisaldust ning viinamarjad saavutavad ka oma täisküpsuse varem.
Hypothesis according to this data: greenhouse grapes are mature before open field ones but may not have equal quality.
Lähtuvalt eelnevast püstitati hüpotees: katmikalal valmivad viinamarjad küll varem kui avamaal, kuid ei pruugi olla samaväärse kvaliteediga.
In addition to properties of the grape cultivar, the growing environment had also a significant influence on grape maturation and yield quality, especially temperature and light conditions.
Lisaks sordiomadustele mõjutas viinamarjade küpsemist ja saagi kvaliteeti oluliselt ka kasvukeskkond, eelkõige temperatuuri- ja valgustingimused.
The main aim of the experiment was to find out the effect of growing site, open field or greenhouse conditions, on the grapevine yield quality.
Töö eesmärgiks oli selgitada välja kasvukoha ehk avamaa- ja katmikala tingimuste mõju viinapuude saagi kvaliteedile.
Although the grapevines in the experiment are recommended to be grown in open field and the grapes to be used in vine production, they also may be recommended to be grown in greenhouse conditions.
See tähendab, et kuigi katses olnud sordid on soovitatud avamaal kasvatamiseks ja mõeldud veiniviinamarjade tootmiseks, võib neid soovitada ka kasvuhoones kasvatamiseks.
The experiment was carried out in two vineyards: Rõhu Experimental Centre of the Estonian University of Life Sciences in open field conditions and at Saare-Tõrvaaugu gardening farm in Pärnu County in greenhouse conditions.
Katse viidi läbi kahes viinamarjaistanduses 2013. aasta suvel: Tartumaal Rõhu katseaias avamaa tingimustes ning Pärnumaal Saare-Tõrvaaugu aiandi katmikalal.
Results obtained in this thesis are only applicable in the cases of the used cultivars – ʼHasanski Sladkiʼ and ʼZilgaʼ in concrete growing sites.
Saadud tulemused kehtivad sortidele ’Hasanski Sladki’ ja ’Zilga’ vaid konkreetsetes kasvukohtades.
Cultivars ’Hasanski Sladki’ and ’Zilga’ have been reasearched in Estonia for a long time as well grown in home gardens.
Sorte ʼHasanski Sladkiʼ ja ʼZilgaʼ on Eestis juba pikemat aega katsetatud, samuti on mõlemad sordid levinud Eesti koduaedades.
Greenhouse grapes obtained sufficient maturity earlier than open field grapes and had better yield quality when compared to open field ones.
Katmikalal valmisid viinamarjad varem kui avamaal, näidates ka paremat saagi kvaliteeti võrreldes avamaal kasvanud viinamarjadega.
Cultivars in the experiment were ʼHasanski Sladkiʼ and ʼZilgaʼ, both on open field and in greenhouse.
Katsevariantideks olid ʼHasanski Sladkiʼ avamaal, ʼHasanski Sladkiʼ katmikalal, ʼZilgaʼ avamaal ja ʼZilgaʼ katmikalal.
The size of the trial plot in 2012 was 60 m2 and there were 28 plots used for the trial – unfertilized organic, organic catch crop, organic catch crop plus manure, N0P0K0(N0), N50P25K95(N50), N100P25K95(N100), N150P25K95(N150), in four repetitions, which makes the total area used for the trial 60 m2 x28 or 1680 m2.
Katselappide suurus oli 2012. aastal 60 m2 ning katselappe oli kokku 28 – neljas korduses, mahe 0 (väetamata), mahe I (vahekultuur), mahe II (vahekultuur+sõnnik), N0P0K0(N0), N50P25K95(N50), N100P25K95(N100), N150P25K95(N150), seega oli katsete kogupindalaks 60 m2 x28 ehk 1680 m2.
From the trial may be concluded that optimal use of mineral fertilizers increases potato yield; in organic systems the tubers contain less nitrogen; for a high starch yield fertilization must be optimal; nitrate content is higher and tuber raw darkening is more intensive in conventional systems ; using catch crop may increase the incidence of common scab and dry rot, but decrease the incidence of silver scurf.
Uurimustöö katse tulemustest võib järeldada, et mineraalväetiste optimaalne kasutamine suurendab kartuli saagikust; maheviljelusüsteemides sisaldavad kartuli mugulad vähem lämmastikku; suure tärklisesaagi saamiseks tuleb kartulit optimaalselt väetada; tavaviljelusüsteemides on mugulate nitraatidesisaldus kõrgem ja mugulate toortumenemine intensiivsem; vahekultuuri kasutamine võib suurendada hariliku kärna ja kuivmädaniku esinemist, samas aga vähendada hõbekärna esinemist.
Most tubers were infected only 4-15% of tuber surface.
Õnneks ei olnud mugulate nakatumine ulatuslik, enamus oli nakatunud vaid 4-15% mugula pindalast.
Consumers are becoming more and more informed and are interested in high-quality potatoes, also organic potatoes.
Tarbija on viimastel aastatel muutunud teadlikumaks ja soovib üha enam kvaliteetset kartulit, sealhulgas ka mahekartulit.
The aim for the thesis was to find out which are the differences between potato yield and quality grown in organic- and conventional systems.
Uurimustöö eesmärkideks oli välja selgitada millised erinevused on mahe- ja tavaviljelussüsteemides kasvatatud kartulite saagikuses ja kvaliteedis.
Effect of organic and conventional production to potato yield and quality
Mahe- ja tavatootmise mõju kartuli saagile ja kvaliteedile
Silver scurf was very common this year, 42-55% of tubers were infected.
Hõbekärna olid sel saagiaastal nakatunud 42-55% mugulatest.
Statistically in 2012 the yields in organic systems were generally similar to yields in conventional systems.
Statistiliselt olid 2012. aasta mahekartuli saagid võrreldavad tavakartuli saakidega.