natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lighting was very poor in both stables (in stable A average 15 lx and in stable B 12 lx).
Valgustatus oli mõlemas tallis väga kesine (tallis A keskmiselt 15 lx ning tallis B 12 lx).
It also took into account the specifics of construction and work arrangements of these stables.
Samuti lähtuti töös tallide ehituslikest iseärasustest ning töökorraldusest.
Air temperature (in stable A r = 0,94; in stable B r = -0,51), relative humidity (in stable A r = 0,65; in stable B r = 0,93) and air velocity (in stable A r = 0,96; in stable B r = 0,92) were directly dependent on external climatic parameters.
Õhutemperatuur (tallis A r = 0,94; tallis B r = -0,51), - suhteline niiskus (tallis A r = 0,65; tallis B r = 0,93) ning - liikumise kiirus (tallis A r = 0,96; tallis B r = 0,92) sõltusid otseselt väliskliima parameetritest.
Another aim of the thesis was to set recommended ranges for microclimate parameters, which could then be used in Estonian legislation.
Töö eesmärgiks oli ka soovituslike mikrokliima parameetrite vahemike välja toomine, mida saaks kasutada Eesti seadusandluses.
Near the exterior doors and ventilation shafts, results of the air temperature, relative humidity, and air velocity measurements differed from other regions of the stables.
Välisuste ning ventilatsiooni väljatõmbešahti vahetus läheduses erinesid tulemused õhutemperatuuri, suhtelise õhuniiskuse ning õhu liikumise kiiruse osas teistest talli piirkondadest.
Microclimate parameters that were measured consisted of air temperature, relative humidity, air velocity, lighting, noise, as well as concentrations of various gases and airborne particles.
Mikrokliima parameetrid, mida töö käigus mõõdeti olid õhutemperatuur, - suhteline niiskus ja - liikumise kiirus, valgustatus, müra ning erinevate gaaside ja peenosakeste kontsentratsioon.
In stable B, there was a medium strength correlation between air temperature and carbon dioxide concentrations (r = 0,65).
Talli B näitel oli õhutemperatuuri ning süsihappegaasi kontsentratsiooni vahel keskmise tugevusega seos (r = 0,65).
The aim of the master’s thesis was to investigate microclimate parameters in two sporthorse stables, the relationship between internal and external weather parameters, and relations between parameters within each stable.
Antud magistritöö eesmärk oli uurida kahe sporthobuste talli mikrokliima parameetreid, siseparameetrite seost välise ilmastikuga ning ka talli siseseid seoseid.
In stable A, an average strength negative correlation (r = -0,71) and in stable B, average strength positive correlation (r = 0,52) was found between these parameters.
Tallis A oli keskmise tugevusega negatiivne seos (r = -0,71) ning tallis B keskmise tugevusega positiivne seos (r = 0,52).
The relationships between relative humidity and airborne particle concentration were very ambivalent.
Suhtelise õhuniiskuse ja peenosakeste kontsentratsiooni vahel ilmnesid väga vastakad seosed.
Recommended normative values for microclimate parameters in sporthorse stables can be used in Estonian legislation.
Töö tulemusena välja toodud mikrokliimaparameetrite vahemikke on võimalik kasutada sporthobuste talle käsitlevas seadusandluses.
Sorghum cultivation technology
Sorgo kasvatustehnoloogia
Various fertilizers and herbicides were used.
Kasutati erinevaid väetiseid ning herbitsiide.
There were four test plots in total, with a total area of 10 hectares.
Kokku oli neli katselappi, kogupindalaga 10 hektarit.
There were times when corn was unknown to Estonians, but now it is very well known as a feed grain.
Oli aegu, kui mais oli eestlastele tundmatu, kuid nüüdseks on söödaviljana vägagi tuntud.
Estonian agriculture has recently been able to experiment with various exotic new cultures, which were not even dreamed of a decade ago.
Eesti põllumajandus on viimasel ajal saanud erinevaid eksootilisi uusi kultuure katsetada, millest poleks kümmekond aastat tagasi jõutud unistadagi.
The experiments were carried out in the summer of 2020 in Pae village, Raplamaa and Neemisküla, Tartumaa.
Katsed viidi läbi 2020. aasta suvel Pae külas, Raplamaal ja Neemiskülas, Tartumaal.
Sorghum (sorghum) is an annual protein-rich grass with very good drought tolerance, high yields and fast growing time (about 90 days).
k. sorghum) on üheaastane proteiinirikas heintaim, millel on väga hea põuataluvus, kõrge saagikus ning lühike kasvuaeg (u 90 päeva).
In addition, thanks to the hybrid variety (sorghum-sudangrass), it is possible to grow sorghum in several shoots and get a good harvest from the field.
Lisaks on võimalik tänu hübriidsordile (sorghum-sudangrass) kasvatada sorgot mitmeniitelisena ning saada põllult hea saak.
As a fodder crop, Estonian farmers have become interested in sorghum, called Africian grass, recent years, the cultivation of which is still in experimental fields.
Just söödakultuurina on Eesti põllumeestele viimastel aastatel huvi pakkuma hakanud Aafrika rohi ehk sorgo, mille kasvatamine on alles katsepõldudel.
In the future, other varieties should be sown and tested with different fertilizers and plant protection rates.
Edaspidi peaks külvama ka teisi sorgo sorte ning katsetama erinevate väetistega ning taimekaitsenormidega.
This work is research on sorghum in general and also experimental, which explains the potential of sorghum in Estonian climatic conditions.
Käesoleva töö eesmärk on anda ülevaade sorgo kasvutehnoloogiast ning analüüsida sorgo potentsiaali Eesti kliimatingimustes kahe katseaasta tulemuste põhjal.
The sorghum-oat mixture in one field in Pae Village was the most inefficient, as oat outgrew sorgum completely.. As the result of this work, it was shown that sorghum gives a decent biomass in Estonia and it provides strong candicate as protein feedstock.
Kõige ebaefektiivsem oli katsepõld, kus külvati sorgot segus kaeraga ning kaer tõrjus sorgo täielikult välja.
As sorghum has previously been tested in Estonia without a fertilization and plant protection plan.
Kui varasemalt on katsetatud sorgot Eestis ilma väetus- ja taimekaitseplaanita, siis käesolevas töös uuriti ka erinevate toimeainetega herbitsiidide mõju sorgo saagile, kasvule ning umbrohtudele.
The results were compared with the results found in literature.
Saadud tulemusi võrreldi kirjanduslike tulemustega.
For data analysis descriptive statistics, linear regression parameter estimates and analysis of covariance (ANCOVA) was used.
Katseandmete töötluseks kasutati kirjeldavat statistikat, lineaarse regressioonimudeli parameetrite hinnanguid ja kovariatsioonanalüüsi (ANCOVA).
The experiment contains five differet mineral fertilizer treatments (0, 40, 80, 120 ja 160 kg N ha-1 ) on three organic fertilizer background: without organic fertilizers, with farmyard manure (40 t per ha-1 after each 3 years in autumn before potato) and with alternative organic fertilizers.
Katses oli viis erinevat mineraalväetise varianti (0, 40, 80, 120 ja 160 kg/haN) kolmel orgaanilise väetise foonil: orgaaniliste väetisteta, sõnnik (40 t/ha igal kolmandal aastal enne kartulit) ja alternatiivsed orgaanilised väetised.
The IOSDV Tartu field experiment was established in 1989.
Tartu IOSDV katse rajati 1989. aastal.
Effect of fertilization on reaction of soil in a long-term field experiment
Väetamise mõju mulla reaktsioonile pikaajalises põldkatses
The aim of the thesis was to research the dynamics of soil acidity in 2001 to 2015 after liming in 2000.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida lupjamisjärgselt mulla aktiivse happesuse dünaamikat aastatel 2001-2015.
From 2004 mineral fertilizers were not given to alternative organic fertilizer plots.
Alates 2004. aastast alternatiivse orgaanilise väetise katseribal mineraalväetisi ei kasutatud.
Results showed that mineral fertilizers speed up soil acidification, organic fertilizers slow down soil acidification protcesses and alternative organic fertilizers reduce soil acidity.
Tulemused näitasid, et mineraalne lämmastikväetis kiirendab mulla taashapestumist, sõnnik aeglustab seda ning alternatiivsed orgaanilised väetised vähendavad mulla happesust.
The aim of the thesis was to study how fertilizing affects the reaction of soil in three field crop rotation.
Bakalaureusetöö eesmärk oli uurida, kuidas mõjutab väetamine mulla reaktsiooni kolmeväljalises külvikorras.
Soils fertilized with mineral fertilizers acidified to the levels of 2000 in 12 years, acidification of the soils fertilized with farmyard manure was two times slower than of soils fertilized with only mineral fertilizers.
Mineraalset lämmastikväetist kasutades taashapestuvad mullad 12 aastaga, sõnnikuga väetades taashapestuvad mullad kaks korda aeglasemalt kui ainult mineraalse lämmastikväetisega väetades.
The crop rotation contains summer wheat, summer barley and potato.
Külvikorras olid suvinisu, suvioder ja kartul.
Over the course of the visual inspection, over 64 markers were reviewed, revealing that 23% of the markers were usable, 8% were damaged, 56% were destroyed, and 13% could not be found.
Märkide visuaalse ülevaatuse käigus vaadati üle 64 märki, millest selgus, et kasutuskõlblike märke on 23%, rikutud 8%, hävinenud 56% ning leidmata jäi 13% märkidest.
Some markers require lightweight repairs, in particular, installation of checkpoints and shutters.
Kergemaid remonttöid vajavad mõningad märgid, ennekõike tunnuspostide ja katteluukide paigaldust.
A technical project for the establishment of a new local geodetic network was also developed on the basis of the above-mentioned regulations.
Uue kohaliku geodeetilise põhivõrgu rajamise tehniline projekt loodi samuti eelmainitud Maa-ameti juhendi põhjal.
In conclusion, the condition of the local geodetic network in Torma can be assessed as poor, given that only 20 markers out of 64 can be used, with 5 of them in need of repairs.
Kokkuvõttes võib Torma valla kohaliku geodeetilise võrgu seisundit hinnata kesiseks, kuna arvestades seda, et 64-st punktist on võimalik kasutada vaid 20 punkti ja sellest 5 vajaksid remonttöid.
13 existing markers have been used to reconstruct the network, and 26 new survey markers have to be established.
Võrgu rekonstrueerimiseks on kasutatud 13 olemasolevat punkti ning seejärel tuleks rajada 26 uut geodeetilist punkti.
The project can be used by the Estonian Land Board or local government to carry out repair works of survey markers as well as network reconstruction.
Projekti on võimalik kasutada Maa-ametil või kohalikul omavalitsusel, et teostada märkide remonttöid ja võrgu rekonstrueerimist.
The technical project for the reconstruction of the local geodetic reference network of Torma provides carrying out 9.4 km of polygonometric measurements and 2.9 km of 3rd order geometric levellings.
Koostatud Torma alevi geodeetilise põhivõrgu rekonstrueerimise projekt näeb ette polügonomeetriakäikude mõõtmist 9,4 km ulatuses ja III kl nivelleerimist 2,9 km ulatuses.
The aim of this thesis is to identify the condition of the geodetic points of third order local geodetic reference network by the example of village Torma – which has not been reconstructed yet – to assess the need for network reconstruction as well as to prepare a technical project for the reconstruction of the network.
Käesoleva lõputöö eesmärk on välja selgitada Torma asula näitel veel rekonstrueerimata kohaliku geodeetilise põhivõrgu 3. järgu punktide olukord, hinnata võrgu taastamise vajadust ning koostada geodeetilise põhivõrgu rekonstrueerimise tehniline projekt.
Following the restoration of Estonian independence, the local geodetic reference networks of the towns and villages have been reconstructed, with the aim of switching from number of different local coordinate systems to a single national coordinate system, ensuring adequate density of survey markers, and their appropriate condition.
Eestis on alates taasiseseisvumisest alates rekonstrueeritud asulate geodeetilisi põhivõrkusid, eesmärgiga minna erinevatelt kohalikelt koordinaatide süsteemidelt üle ühtsele riiklikule koordinaatide süsteemile, tagada geodeetiliste märkide piisav tihedus ja hea füüsiline seisukord.
Reconstruction of the local geodetic reference network of Torma country town
Torma alevi kohaliku geodeetilise põhivõrgu rekonstrueerimine
The geodetic networks of larger towns have been successfully reconstructed, whereas small country towns have been left as they were.
Enam on rekonstrueeritud suuremate asulate geodeetilisi võrke, kuid väiksemad asulad on uuendamisel jäänud tahaplaanile.
In order to get an overview of the abovementioned geodetic network, the author carried out a visual inspection of the survey markers on the site, based on the regulations established by the Estonian Land Board.
Kohaliku geodeetilisest põhivõrgust ülevaate saamiseks teostas autor maastikul geodeetiliste märkide visuaalse kontrolli Maa-ameti kohaliku plaanilise geodeetilise põhivõrgu rekonstrueerimise ja rajamise juhendi põhjal.
The sample group for the questionnaire consisted of 25 employees (response rate 80%).
Uuritava grupi moodustasid 25 töötajat (vastamismäär 80%).
Over the past few decades the production of plastic has increased significantly and in the future we will become more dependent on plastic materials.
Viimase paarikümne aastaga on kilepakendite tootmine märkimisväärselt kasvanud ning tulevikku vaadates muutume me plastmaterjalidest järjest rohkem sõltuvaks.
Chemicals risk assesment in printing plant of plastic products' factory
Kemikaalidest tuleneva riski hindamine plasttoodete tehase trükitsehhis
Smoking and exposure to chemicals were not interrelated.
Suitsetamisega võimalike seoseid kokkupuutest kemikaalidega ei leitud.
It appeared that the majority of workers were exposed for more than half of the total working time to different chemical substrances, such as cleaning substances, printing inks, solvents, etc., which contain organic compounds, such as ethanol, ethyl acetate and isopropanol.
Selgus, et enamus trükitsehhi töötajaist puutusid üle poole tööajast kokku erinevate keemiliste ainetega, milleks olid puhastusvahendid, trükivärvid ja lahustid, mis sisaldasid orgaanilisi ühendeid, nagu etanool, etüülatsetaat ja isopropanool.
The aim of this study was to identify the chemicals used in the plastic printing factory, assess their potential impact on the employees’ health and assess the hazards of the chemicals’ risk.
Uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada plastitootmistehase trükitsehhis kasutusel olevad kemikaalid, analüüsida nende toimet töötajate tervisele ning hinnata keemilise riski tõsidust.
The respondents reported sleep problems, stress and skin irritations (40%), eye irritation (35%), fatigue (30%), headache (20%), hearing loss (20%) and musculo-skeletal pain (20%) associated with work.
Uuritavatel on esinenud unehäireid, stressi, peavalusid, nahaärritusi, väsimust, silmade ärritust ning luu- ja lihasvalusid, millest tööga seostati nahaärritusi (40%), silmade ärritust (35%), üldist väsimust (30%), peavalu, unehäireid ning luu- ja lihasvalusid (20%).
Taking into account the measurements and questionanaire results, risk factors (chemicals, noise, micro-climate) are assigned risk level III and vibration risk level IV, which demonstrates the need to make improvements.
Arvestades ankeetküsitluse, vaatluse ja mõõdistuste tulemusi, on BS 8800:2004 maatriksi järgi ohutegurite (kemikaalid, müra, mikrokliima) riskitasemeks on määratud III ning vibratsiooni riskitasemeks IV, mis näitab vajadust parenduste tegemiseks lähima paari kuu jooksul.
The air measurements showed that the concentration of volatile organic compounds and the combined effect of the substances did not exceed the limit values, but they had health complaints that they believed might be related to chemical hazards in the work environment.
Õhuanalüüside tulemused näitasid, et lenduvate orgaaniliste ühendite kontsentratsioon ja nende koosmõju ei ületanud töökeskkonnas piirnorme, kuid töötajatel esines tervisekaebusi.
Different volatile organic compounds (ethanol, ethyl acetate, isopropanol) evaporate into the air during printing process and have harmful effect on the workers’ health.
Kilepakendite tootmisel ja värvimisel eraldub töökeskkonda erinevaid lenduvaid orgaanilisi ühendeid (etanool, etüülatsetaat, isopropanool), mis võivad organismile kahjulikult mõjuda.
For implementation of the study, a questionnaire was developed; observation was conducted; air samples, noise and vibration level and micro-climatic measurements were analyzed.
Uurimistöö läbiviimiseks koostati ankeetküsimustik, viidi läbi vaatlus, analüüsiti erinevatel aastatel Terviseameti poolt mõõdetud kemikaalide kontsentratsioone, mikrokliima mõõdistusi ning müra ja vibratsiooni tasemeid plasttoodete tehase trükitsehhis ning viidi läbi riskihindamine.
Various chemicals need to be used to make plastic packaging more attractive.
Terviseprobleemide tekkimisel on soodustavaks faktoriks isikukaitsevahendite valikuline kandmine.
Other risk factors, such as noise, whole-body vibration and microclimate exceeded the limits.
Kaasuvatest ohuteguritest ületasid müra (86,7 dB(A)), ja üldvibratsioon (3,5 m/s2) piirnorme, mikrokliima (max 31,1 ˚C) soovituslikke väärtusi.
The reduction of fuel consumption would lead to significant financial saving and also allows to reduce the environmental pollution caused by the vehicle.
Lubatud kütusekulu vähenemine tooks endaga kaasa olulise materiaalse kokkuhoiu ning seeläbi oleks võimalik vähendada ka sõiduki poolt tekitatavat keskkonnasaastet.
Companies, which perform the remapping, allow to reduce the fuel consumption up to 20% at the same time with power increase up to 30%, so far there are no studys to confirm those thesis.
Ettevõtted, kes juhtmooduli tarkvara muutmisega tegelevad, lubavad kuni 20% madalamat kütusekulu ning samas kuni 30% rohkem võimsust, kuid sellekohaseid katsetusi läbi pole viidud, piirdutakse kõigest võimsuse ning pöördemomendi mõõtmisega.
As a result of the work comparative data for factory software and modified software outputs were obtained, in addition some of the parameters were comparable to manufacturer specified values.
Töö tulemusel saadi võrdlevad andmed tehase tarkvara ning muudetud tarkvara korral, lisaks oli võimalik mõningaid parameetreid võrrelda sõiduki tootjatehase poolt ettenähtud väärtustega.
The results demonstrated that the engine has lost some of its power, but with the remapping noticeable result achieved even compared with the factory specified values.
Tulemustest nähtus, et mootor on ajaga osa ressurssi kaotanud, kuid tarkvara muutmine andis märgatavaid tulemusi ka tehase niminäitajatega võrreldes.
Second important result pointed out that the fuel consumption actually increased by the change of software.
Teise olulise tulemusena võib välja tuua selle, et kütusekulus oodatud langust ei toimunud, ning kütusekulu hoopis kasvas juhtmooduli tarkvara muutmisega.
To assess the impingement of control module adjustment, the engine tests are carried out at the technology institute laboratory of Estonian Univesity of Life Sciences which is equipped with dynamometer Dynojet 224XLc.
Kõik katsetused sooritatakse Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi õppelaboris, mis on varustatud dünamomeetriga.
Remapping the diesel engine control unit for higher performance
Diiselmootori juhtmooduli seadistamine võimsuslike parameetrite parendamiseks
Additionali therein research is dealed with the history, improvement, construction and operating principles of diesel engine, also the emission standarts acorrding to them.
Lisaks käsitletakse töös ka diiselmootorite ajalugu, arengut, ehitust ja tööprintsiipe, tutvustatakse diiselmootoritele esitatavaid keskkonnanõudeid ning nende muutumist ajas.
The aim of this research is to evaluate the effect of remapping the diesel engine control unit to see the difference in power, torque and fuel consumption.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on hinnata mootori juhtmooduli seadistamise mõju mootori väljundparameetriltele.
The measured parameters in the process of tests are power, torque, fuel consumption, consistency of exhaust gases and the proportion of particulate matter.
Selleks, et hinnata seadistamise mõju, teostatakse sõidukile labori tingimustes mootorikatsed, mille käigus mõõdetakse mootori võimsust, pöördemomenti, kütusekulu, heitgaaside sisaldust ning tahmasust.
The sales forecasting method was selected among the following time-series methods: naive method, three year average, three year weighted average, decomposition analysis, exponential smoothing with trend, exponential smoothing with trend and seasonality.
Hinnati järgmisi aegridade meetodeid: naiivne meetod, kolme aasta aritmeetiline keskmine, kolme aasta kaalutud keskmine, dekompositsioonianalüüs, eksponentsiaalne silumine trendiga ja eksponentsiaalne silumine trendi ja sesoonsusega.
Sales forecasting method selection in a company (the example of a retail company)
Müügi prognoosimise meetodi valik ettevõttes (jaekaubandusettevõtte näitel)
The aim of the paper is to find out, how to select a suitable sales forecasting method in a company.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas valida müügi prognoosimiseks sobiv meetod ettevõttes.
Methods were evaluated by the fallowing forecast accuracy indicators: mean absolute error (MAE), mean percentage error (MPE), mean absolute percentage error (MAPE) and Theil’s U-statistic.
Kõige täpsemaks osutus dekompositsioonianalüüsil põhinev prognoos – hinnang keskmise absoluutse prognoosivea (MAE), keskmise protsentvea (MPE), keskmise absoluutse protsentvea (MAPE) ja Theil’i U-statistiku alusel.
In the forecasting process the author used information on operational environment and information on the customer behavior as further information.
Prognoosimise protsessi kaasati lisainformatsioonina teave ümbritseva kaubanduskeskkonna ja tarbijate ostukäitumise kohta.
In the theoretical part of the paper the guidelines of forecasting method selection from prior research (by important authors in forecasting field) were presented and in the empirical part of the paper the suitable sales forecasting method in example of the Kilingi-Nõmme Konsum was selected.
Töö empiirilises osas on esitatud töö autori vaade prognoosimeetodi valikust müügi prognoosimiseks Kilingi-Nõmme Konsumis (Kilingi-Nõmme Majandusühistu).
By all forecasting accuracy indicators, the most accurate sales forecast was compiled by the decomposition analyses.
Selleks on valitud varasematest teadustöödest saadud suuniste põhjal prognoosimeetodid 2012. aasta müügi prognoosimiseks ning seejärel on hinnatud rakendatud meetodeid täpsuse alusel.
Lifetime and charging processesof electric cars
Elektriautode akude laadimine ja nende eluiga
The main purpose of this thesis is to introduce and to describe various possibilities of how an electric car is being charged and Which is the presumable lifetime of its batteries.
Praegusel hetkel võib küll paljuski olla elektriautode teemal negatiivset diskussiooni, kuid tõsiasi on see, et maailmapilt vajab alternatiivi hetkesele süsinikdioksiidi emiteerivale transpordile.
The paper at issue is composed to introduce the evolution and principles of a modern electric vehicle and its batteries.
Pidades silmas, et naftat maapõue juurde ei teki ning elektriautod on arenemas, paistab pilk elektriautode ning nende suutlikkuse tulevikku võrdlemisi helge.
Different types of electric vehicle batteries in use are also under consideration.
Arvesse tuleb võtta ka, et elektriautod, elektriauto akud ning kõik selle komponendid on pidevas arengus ja täiustamises.
A comparison of different electric cars has also been represented.
Ning seda elektriauto juba pakub.
Controlled release fertilizer Mivena Field-Cote CRF 30 + 14 + 4 + 2MgO + Te potassium level was 13 kg/ha, while the same figure for other treatments ranged from 160 to 171 kg/ha.
Kontrollitud lahustuvusega väetisega Mivena Field-Cote CRF 30+14+4+2MgO+Te lisatud kaaliumi kogus kokku 13 kg/ha kohta, samas kui teiste katsevariantide puhul varieerus sama näitaja 160-171 kg/ha kohta.
Since this controlled released fertilizer contained significantly less potassium compared to other treatments, so the fourth treatment was a controlled released fertilizer, which had been added potassium sulfate in spring.
Kuna antud kontrollitud lahustuvusega väetis sisaldas võrreldes teiste katsevariantidega oluliselt vähem kaaliumit, siis neljanda katsevariandina oli kontrollitud lahustuvusega väetis, millele kevadel lisatud kaaliumsulfaati.