natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Are consumers and producers opinion of "Põlvamaa Rohelisem märk" the same regarding notoriety and characteristics of the label?
• Lisaks kodulehele ja teistele tavapärastele reklaamiviisidele oleks mõttekas kui Põlvamaa Rohelisem märk kui tootjate võrgustik suhtleks ostjatega ka sotsiaalmeedias.
Also producers (14 respondents) who use local food label "Põlvamaa Rohelisem märk" were questioned.
Maamajanduse Infokeskuse (2013) andmeil on Eestis hetkel kümmekond aktiivselt tegutsevat kohalikku toiduvõrgustikku ja kaubamärkki, seitse taluturgu ja talupoodi.
Other qualities that the label represents were mentioned less.
Samas ettevõtjate arvates on märgise näol tegu kvaliteedi tunnusega.
Also quality is very important.
Üha enam hinnatakse ka ökoloogiliselt puhast toitu.
Research questions were as follows: • What is the importance of local food to Estonian consumers?
Põlvamaa Rohelisema märgi tuntust tarbijate hulgas iseloomustavad järgmised aspektid: • Tarbijale on toidu kvaliteet oluline, aga ta ei seosta toidu kvaliteeti Põlvamaa Rohelisema märgiga.
27 Saanen and 28 Swedish Landrace goat’s milk were used.
Töös kasutati 27 saanen tõugu ning 28 rootsi maatõugu kitsede piima.
In recent years, Estonia as well as other parts of the world have started to appreciate goat’s milk more, as it has better digestibility compared to cow’s milk due to some differences between their milk composition.
Viimastel aastatel on nii Eestis kui ka mujal maailmas kitsepiima rohkem väärtustama hakatud, kuna selle omastatavust peetakse paremaks võrreldes lehmapiimaga, mis on põhjustatud mõningatest erinevustest nende piimade koostise vahel.
The above-mentioned fatty acids accounted for the amount of 82% of total fatty acids identified.
Antud uurimuse tulemusena selgus, et eelnimetatud rasvhapped moodustasid kõigist leitud rasvhapete kogusest 82%.
The aim of this thesis was to analyze the overall fatty acid composition of goat milk, compare milk fatty acid composition of Saanen and Swedish Landrace goats and to examine the impact of freezing on fatty acid composition of goat milk.
Antud töö eesmärgiks oli uurida kitsepiima üldist rasvhappelist koostist, võrrelda saanen ja rootsi maatõugu kitsede piima rasvhappelist koostist ning uurida külmutamise mõju kitsepiima rasvhappelisele koostisele.
Amount of saturated fatty acids analyzed are ~2.6 times greater than the amount of unsaturated fatty acids.
Küllastunud rasvhappeid esines ~2,6 korda rohkem kui küllastumata rasvhappeid.
Also the fatty acid profile of goat milk differs from cow milk and goat milk compared to cow milk is more suitable food product for people who have allergies, small children and elderly.
Samuti erineb kitsepiima rasvhappeline profiil lehmapiima omast ning see sobib võrreldes lehmapiimaga paremini toiduks allergikutele, väikelastele ja vanuritele.
Freezing influenced significantly the amount of fatty acids.
Külmutamine mõjutas oluliselt rasvhapete koguseid piimas.
The identification of fatty acid composition of goat milk was carried out by gas chromatography.
Kitsepiima rasvhappelist koostist uuriti gaasikromatograafilisel meetodil.
All the quantities of fatty acids increased as a result of freezing in both goat breeds, except one- the amount of heptadecanoic acid in Swedish Landrace goat’s milk.
Mõlema uuritud tõu kitsede piimas suurenesid külmutamise tagajärjel kõikide rasvhapete kogused peale ühe- heptadekaanhape rootsi maatõu korral.
Milk fatty acid composition of Saanen and Swedish Landrace goats in Estonia
Saanen ja rootsi maatõugu kitsede piima rasvhappelise koostise uurimine Eestis
Goat milk was rich in palmitic, oleic, capric, stearic and myristic acid.
Leiti, et kitsepiimas on kõige rohkem palmitiinhapet, oleiinhapet, kapriinhapet, steariinhapet ning müristiinhapet.
Saanen and Swedish Landrace goat’s milk have the highest proportion of palmitic acid.
Kõige suurem osakaal nii saanen kui ka rootsi maatõugu kitsede piimas on palmitiinhappel.
There are much more monounsaturated fatty acids than polyunsaturated fatty acids in milk.
Monoküllastumata rasvhappeid on piimas tunduvalt rohkem kui polüküllastumata rasvhappeid.
It was also seen that some differences were much larger between fresh and frozen milk fatty acid profiles in the Saanen than in Swedish Landrace goat’s milk.
Samuti leiti, et külmutamine mõjutas saanen tõugu kitsede piima märksa rohkem kui rootsi maatõugu kitsede piima.
Soil organic carbon (SOC) concentration and bulk density are important indicators of soil quality and they are also necessary for SOC stock calculation.
Mulla orgaanilise süsiniku sisaldus ja lasuvustihedus on olulised mulla kvaliteedi näitajad ning neid on vaja ka mulla süsinikuvaru arvutamiseks.
Measuring soil properties is often not reasonable and financially possible.
Alati ei ole otstarbekas ega majanduslikult võimalik kõiki mulla näitajad otseselt mõõta.
It was important that the predictor variables were compatible with the Estonian large-scale Soil Map.
Samuti oli tähtis, et mudelid ühilduksid Eesti suuremõõtkavalise mullastikukaardiga.
The highest prediction accuracy was for the linear mixed-model-predicted SOC (%) and bulk density (RMSE 0,22% and 0,09 g cm-3).
Täpseima prognoosiga olid nii orgaanilise süsiniku kui ka lasuvustiheduse puhul segamudeli prognoosid (RMSE 0,22% ja 0,09 g cm-3).
Prediction models of soil organic carbon and bulk density of arable mineral soils
Mineraalsete põllumuldade orgaanilise süsiniku ja lasuvutiheduse statistilised prognoosimudelid
The best prediction accuracy for SOC stock was achieved by the mixed model-predicted values (RMSE 7 t C ha-1) compared to linear regression and median approach.
Segamudeli abil arvutatud süsinikuvaru oli Tartumaa mineraalsete põllumuldade näitel väiksema ruutkeskmise veaga (7 t C ha-1) võrreldes lineaarse regressiooni ja mediaanipõhise prognoosiga.
The prediction quality between the grey-box models (multiple linear regression, median approach, linear mixed model) and a black-box model (random forests) was compared.
Võrreldi erinevate mudelite (mediaanväärtuste, lineaarse regressiooni, segamudeli) ja masinõppe algoritmiga (juhumets) saadud tulemusi.
The aim of the thesis was to develop prediction models to predict SOC and soil bulk density in the humus horizon of Estonian arable soils from other more easily measured and available soil properties.
Doktoritöö eesmärk oli välja töötada metoodika, mille abil prognoosida põllumuldade huumushorisondi orgaanilise süsiniku sisaldust ja lasuvustihedust lihtsamini mõõdetavate ja kättesaadavamate näitajate põhjal.
Therefore, prediction of soil properties is used more frequently by pedotransfer functions and predictive models.
Seetõttu kasutatakse mulla näitajate leidmiseks üha sagedamini seosefunktsioone ja prognoosimudeleid.
Mixed model-based kriging for SOC concentration had a very modest gain in prediction accuracy.
Segamudeli ja krigingu kasutamine ruumilise varieeruvuse arvestamiseks parandas vähesel määral orgaanilise süsiniku prognoositäpsus.
Higher prediction accuracy can be expected as the competitor models did not incorporate any nested structure: transects are nested within plots, which are again nested within sites.
Segamudeli eelis teiste lineaarsete meetodite ees oli korduvmõõtmistega arvestamine, sest mullaseire andmestik oli hierarhilise struktuuriga: igal vaatlusväljakul oli neli paralleelset transekti kümne vaatluslapiga.
Additionally, SOC stock was calculated based on predicted SOC and bulk density values.
Ühtlasi hinnati mudelite põhjal arvutatud süsinikuvaru.
The most important criteria in both periods (in the 2004 and 2014 year) were ecological criterion (scientific) and landscape (empirical criterion).
Populaarsemad kriteeriumid vaadeldavatel perioodidel (võrreldi 2004. ja 2014. aasta seisu) oli ökoloogiline (teaduslik kriteerium) ja maastikuline (empiiriline kriteerium).
The total area of protected areas increased by 247,4 hectares, but the part of new protected area was trivial (only 32 hectares).
Kaitsealade üldpindala suurenes 247,4 ha võrra, kuid uue kaitseala pindala selles oli väike (32 ha).
Small changes in the number of protected areas originate rather from modernisation of protection rules and criteria of protected area with unrevised protection rules.
Väikesed muutused kaitsealade arvus tulenevad pigem uuendamata kaitsekorraga alade kaasajastamisest.
Only one protected area – Uhaku Protected Landscape was added past ten years.
Kümne aastaga lisandus üks kaitseala – Uhaku maastikukaitseala.
The initial methodology used in Sweden (Götmark & Nilsson, 1992).
Töös kasutatud metoodikat (Götmark & Nilsson, 1992) rakendati esmalt Rootsis, uurimaks sealsete kaitsealade loomise eesmärke.
Nevertheless, the political criteria are important in nature reserves and protected landscapes too.
Samas leiab tunnetuslikke kriteeriume nii loodus- kui ka maastikukaitsealadel.
Historical development of protected areas of Ida-Viru county
Ida-Virumaa kaitsealade ajalooline areng
The history of protected areas of Ida-Viru was divided into four periods.
Ida-Viru maakonna kaitsealade ajaloolises arengus eristusid neli perioodi.
The most varied protected area in Ida-Viru is still Muraka Nature Reserve.
Mitmekesisemate väärtustega kaitseala Ida-Viru maakonnas on Muraka looduskaitseala.
During each period, the emphasis of protected areas was different, for instance the preservation of inanimate nature, protection of swamps etc.
Iga perioodi vältel pöörati tähelepanu erinevale valdkonnale, nt eluta looduse, soode kaitsele jne. Ida-Virumaa kaitsealad on moodustatud valdavalt teaduslike ehk ökoloogiliste kriteeriumite alusel.
The aim of bachelor’s thesis "Historical development of protected areas of Ida-Viru county" was to provide overview of the historical development of protected areas in Ida-Viru county.
Bakalaureusetöö „Ida-Virumaa kaitsealade ajalooline areng" eesmärgiks oli anda ülevaade Ida-Viru maakonna kaitsealade ajaloolisest kujunemisest, analüüsides millistel alusel maakonna kaitsealad on moodustatud ja millised muutused on toimunud kaitsealade kaitseeesmärkide määratlemisel.
The main reasons of changes in protection rules and criteria also, were the accession to the European Union and adopted requirements from the Habitats Directive.
Kümne aastaga on lisandunud nii teaduslikke kui ka empiirilisi kriteeriume, sest Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga võeti üle loodusdirektiivi nõuded ja need kajastuvad uuendatud kaitse-eeskirjades.
Estonia as a good example has fulfilled the goal of the global Strategic Plan for Biodiversity at the global and also at the local level.
Euroopa ja maailma tasemel on Eesti globaalse elurikkuse strateegia eesmärgid täitnud, olles hea eeskuju teistele riikidele, kuid parandada annab siin kaitsealade esinduslikkust ja sealsete elupaikade seisundit.
This is a positive feature compared to other counties in Estonia, and therefore seems unlikely that many new protected areas will be established.
Ida-Virumaal on looduskaitse all 17% pindalast, mis on üsna hea näitaja teiste maakondadega võrreldes, seetõttu ei ole ette näha uute kaitsealade massilist lisandumist.
In the end of this thesis there is been done conclusions and suggestions for the better working conditions for achieving work efficiency.
Töö lõpus on tehtud ka järeldusi ning ettepanekuid paremateks töötingimusteks ning tööefektiivsuse saavutamiseks.
There is 6 hours and 32 minutes of video material.
Videomaterjali on kogutud kahe päeva jooksul 6 tundi ja 32 minutit.
In the third part there is presented results and analysis of how long activities took time.
Kolmandas osas on esitatud saadud tulemused ning analüüs kui kaua on iga tegevus aega võtnud.
These were added by repairing and miscellaneous time.
Sellele lisandusid remont ning muu aeg.
The data of this thesis is gathered by filming from safe distance from the logging machine’s work area.
Antud töö andmed on kogutud filmimise teel ohutus kauguses metsaraie masina tööalast.
The biggest time consuming work process of the operator A was tree processing, which was followed by movement of the crane, machine movement, moving and processing the branches.
Kõige suurema ajakuluga tööprotsess operaatoril A oli puu töötlemine, sellele järgnes noolepea liigutamine, 3 masina liikumine ja raiejäätmete liigutamine ning töötlemine.
This thesis consists of different numerous parts, which are machine forestry history introduction and several work principles.
Töö koosneb mitmetest erinevatest osadest milleks on masinmetsaraie ajaloo tutvustus ning mõningad tööpõhimõtted.
The second part is divided in several subsections, including the specification of the clearfelling area, where there is pointed out area’s tree species and its average age and heights.
Teine osa jaguneb mitmeteks alapeatükkideks, nende hulgas raiealade iseloomustus, kus on välja toodud raiealadel esinevad puuliigid ning nende keskmised vanused ja kõrgused.
The obtained results is been put in comparison with the operators that are analyzed in the thesis and also with the thesis done before.
Saadud tulemused on pandud võrdlusesse töös uuritavate operaatorite vahel kui ka varasemalt tehtud töö vahel.
Most certainly there is benefit of this thesis for the company, whose harvesters were the main research topic.
Kindlasti on sellest uurimusest kasu ka firmale, kelle harvesteride kohta uurimustöö oli.
Work time analysis of harvester Ponsse ScorpionKing in clearfelling
Harvesteri Ponsse ScorpionKing tööaja uurimine lageraiel
Besides that author is explaining the methodics of field work, where the main activity was filming and in the end data reduction.
Peale selle on veel autori poolt lahti seletatud välitööde metoodika, kus peamiseks tegevuseks oli filmimine ning kõige lõpuks kameraaltööde metoodika.
The work of the harvester on clearfelling gave author a great overview, which is great learning function.
Töö autorile avanes hea ülevaade harvesteri tööst lageraiel, mis on heaks õppefunktsiooniks.
The chronometry of the video material took place after the field work.
Peale välitööde teostamise toimus videomaterjali kronomeetrimine.
The aim of the current thesis is to analyse work time distribution on the clearfelling of the Ponsse ScorpionKing.
Käesolevas lõputöös on analüüsitud Ponsse ScorpionKing tööaja jaotusi lageraiel.
Also in the second part, there is specifications of operators and harvesters introduction with its cutting head.
Samuti on teises osas operaatorite kirjeldused ja uuritava metsaraiemasina tutvustus koos selle lõikepeaga.
The categories of halts were: Out of material, packing, waiting for the material transportation, boards are messy on the line, sticking, technical issue, start of the work, from pause/to pause, cleaning, piling the sticks, taking of a new pack, sending of a finished pack, sorting out, display, stick conveyor.
Seisakute kategooriad olid: materjal otsas, pakkimine, materjali äraveo ootamine, lauad liinil sassis, lippide panek, tehniline rike, töö alustamine, pausile/pausilt, koristamine, lippide ladumine, uue paki võtmine, valmis paki saatmine, väljasorteerimine, displei, lipikonveier.
To analyze the work of the line, the whole working environment around it has to be observed.
Liini töö analüüsiks tuleb jälgida kogu selle ümber toimuvat töökeskkonda.
Enlarging the effectivity of a de-sticker line at Raitwood company
Staabeldusliini töö efektiivsuse suurendamine firmas Raitwood
The goal of the research work is to find the reasons of the halts and find the solutions to solve them, reducing the time of the halts.
Töö eesmärk on teada saada seisakute peamised põhjused ja leida nendele lahendusi, seisakute ajalist mahtu vähendada.
The analyzes of the de-sticker line helped to get the clearer view in reality, what has to be observed at the work of the line, in order to keep the time of the halts low.
Staabeldusliini analüüs aitas saada selgema ülevaate, mida reaalsuses liini töö osas jälgida, et hoida seisakute aeg madalal.
The result of the research work is the overview of the changes in the work of the de-sticker line and in the halts, which were gathered by observing the de-sticker line in two different years.
Töö tulemuseks on ülevaade staabeldusliini töö ja seisakute ajalistest muutustest, mis on saadud kahel erineval aastal vaatluste käigus.
The statistic data, that is used in the research work, is received by the Raitwood company, it includes: size of the balks in the parcel, number of balk pieces in parcel, info regarding working hours, also some accounting records, that reflect the situation of the company.
Töös kasutatavateks andmeteks on firma poolt saadud statistilised andmed läbivate pakkide kohta, prusside tükkide arvu, töötundidega seotud andmete kohta, ning osad firma raamatupidamisandmed, mis kajastavad firma olukorda.
Before, the length of the halts was approximately two hours, after the rebuild of a de-sticker line it reduced one hour.
See vähenes pärast liini täiustamist ühe tunni võrra.
The idea of a research work is to analyze the work of a de-sticker line and making it more effective, as it had lot of halts.
Uurimistööks on staabeldusliini töö analüüsimine ning selle muutmine efektiivsemaks, kuna liinil toimus liialt seisakuid.
The halts of the de-sticker line were analyzed in four days.
Neli päeva fikseeriti staabeldusliini seisakute kestust.
The test beetles were treated twice at one-week intervals.
Katsemardikaid töödeldi kaks korda nädalaste vahedega.
The effects of plant protection products on these insects may be either lethal or sublethal, and over time, insects may develop resistance to widely used pesticides.
Taimekaitsevahendite mõju neile võib-olla, kas letaalne või subletaalne ning aja jooksul võib neil tekkida resistentsus laialdaselt kasutust leidvate pestitsiidide suhtes.
The behavior of the ground beetles treated with the insecticide was filmed immediately after each round of treatment and again 24 hours following their treatment.
Töödeldud mardikate käitumist videofilmiti vahetult pärast töötlust ja 24 h hiljem.
The test results of this master’s thesis indicate occurrence of induced resistance first time ever, thus the first hypothesis was confirmed.
Antud uurimustöö katsetulemused viitavad esimest korda indutseeritud resistentsuse tekkele, seega esimene hüpotees leidis kinnitust.
The object of this master’s thesis was to assess the impact of sublethal concentrations of the pyrethroid insecticide Fastac 50EC on the locomotor activity of Anchomenus dorsalis after the first and second treatments.
Käesoleva töö eesmärk oli mõõta püretroidse insektitsiidi Fastac 50 EC subletaalsete kontsentratsioonide mõju kirju-ketasjooksiku (Anchomenus dorsalis) lokomotoorsele aktiivsusele pärast esimest ja teist töötlust.
During the first week, all of the test animals were treated with 0.01 mg/L, 0.1mg/L and 1mg/L concentrations of a solution of the active ingredient; a week later, they were treated with 10 mg/L or 1 mg/L concentrations.
Esimesel nädalal töödeldi kõiki katseloomi insektitsiidi 0,01 mg/L; 0,1 mg/L ja 1 mg/L toimeaine lahuste kontsentratsioonidega, nädal hiljem 10 mg/L või 1 mg/L kontsentratsioonidega.
Second treatment with the weaker 1 mg/L concentration indicated induced resistance among those test beetles initially treated with stronger concentrations (0.1 mg/L and 1 mg/L), but on the second day, the indications of resistance had disappeared.
Teisel töötlusel püretroidi nõrgema kontsentratsiooniga (1 mg/L) ilmnes indutseeritud resistentsus vaid nendel jooksiklastel, keda oli algtöödeldud püretroidi tugevama kontsentratsiooniga (0,1 ja 1 mg/L), ent teiseks päevaks olid resistentsuse ilmingud kadunud.
A week later, treatment with the stronger, 10 mg/L concentration led to locomotor hypoactivity in test beetles and induced resistance was not observed.
Nädal aega hilisem töötlus püretroidi tugeva kontsentratsiooniga (10 mg/L), põhjustas katsemardikatel hüpoaktiivsust ja indutseeritud resistentsust jooksiklastel ei täheldatud.
Insect pests and beneficial, non-target insects alike come in contact with pesticides used on crops.
Põldudel kasutatavate pestitsiididega puutuvad kokku nii putukkahjurid kui ka kasulikud mitte-sihtputukad.
Development of induced insecticide resistance was observed on the basis of locomotor activity of the ground beetle.
Lokomotoorse aktiivsuse põhjal hinnati indutseeritud pestitsiidi resistentsuse tekkimist jooksiklastel.
The test results did, however, demonstrate that contact with sublethal concentrations of the insecticide caused changes in the locomotor activity of Anchomenus dorsalis beetles, and thus the second hypothesis was also confirmed.
Katsetulemustest selgus, et kokkupuude püretroidse insektitsiidi subletaalsete kontsentratsioonidega põhjustasid muutusi kirju-ketasjooksikute lokomotoorses aktiivsuses, mis on usaldusväärne ja laialt kasutatav kvantitatiivne toksikoloogiline biomarker ja selle abil saab hinnata putukate insektitsiidi indutseeritud resistentsust, seega teine hüpotees leidis samuti kinnitust.
The results of this testing revealed that following treatment with various concentrations of the sublethal ingredient (0.01 mg/L, 0.1 mg/L and 1 mg/L), locomotor hyperactivity was recorded in the treated ground beetles.
Katsetulemustest selgus, et vahetult pärast esimest töötlust Fastac 50 EC erinevate subletaalsete toimeaine kontsentratsioonidega (0,01; 0,1 ja 1 mg/L) esines jooksiklastel lokomotoorne hüperaktiivsus.
Induced insecticide resistance in the Carabid beetle Anchomenus dorsalis
Indutseeritud insektitsiidi resistentsus kirju-ketasjooksikul
The biggest differences between KKPRT and EMKAV occurred in deadwood mingling index (EMKAV=0,33) and KKPRT=0,16) and mingling index (EMKAV=0,39 and KKPRT=0,20) during analysis of variance.
Dispersioonianalüüsi käigus selgus, et KKPRT ja EMKAV alade vahel esinesid suurimad erinevused puude ruumilise paiknemise suremisindeksi (EMKAV=0,33 ja KKPRT=0,16) ja liikide segunemisindeksi puhul (EMKAV=0,39 ja KKPRT=0,20).
Research is based on data collected from KKPRT and Natura 2000 habitat type 9010* (EMKAV).
Käesolev uurimustöö põhineb Eesti metsa kasvukäigu proovitükkide (KKPRT) ja Natura 2000 elupaigatüübi 9010*(EMKAV) andmetel.
An analysis of spatial forest structure on different level of naturalness
Struktuurianalüüs erineva looduslikkuse tasemega puistutes
According to research the results of indices can differ a lot between managing and natural forests, however there are also similarities.
Uurimustöö näitab, et struktuuriindeksid võivad majandusmetsade ja loodusmetsade vahel erineda üsnagi suuresti, aga samas leidub ka sarnasusi.
Research can be used to examine the differences between the plots, internally and externally further in the coming years.
Antud tööd saab kasutada, uurimaks püsiproovitükkide muutusi aastate pärast nii alade siseselt kui ka omavaheliselt.
The main differences between managing and natural forests is the rating of human activity in the forest.
Majandusmetsade ja loodusmetsade erinevus tuleneb peamiselt inimtegevusest metsas.
Research can be continued to examine the differences to find an effective method to produce more timber or find a way to maintain and expand biodiversity in natural forests.
Tööd on võimalik edasi arendada, jätkates uuringuid majandus- ja loodusmetsade vahel, selgitamaks välja efektiivsem moodus toota tarbepuitu, kuid samas arendada uusi viise bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks ja säilitamiseks loodusmetsades.
A project can be created to inspect the plots which has bigger wood supply and how can humans help to make a more productive forest.
Uurimusprojekti saab koostada uurides proovitükke, millel on suurem puistu tagavara ning analüüsides antud proovitükkide eripära ja kuidas saaks inimene kaasa aidata, et luua suurema tootlikkusega puistu.
Clearly visible human activity that affects structure and development of the forest is a managing forest.
Majandusmetsades on selgelt näha inimtegevuse märgid, mis mõjutavad puistu struktuuri ja arengut.
In a forest where you can still barely see human impact, but it does not affect forest’s structure and development is a natural forest.
Loodusmetsades võib näha varasemate metsatööde jälgi, aga see enam puistu arengut ja struktuuri ei mõjuta.