natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using results from this research a database was made, which was complemented with data from the Estonian Animal Recording Centre about milking performance, linear body measurements, first calving age, productive age, culling reasons, to analyze correlations between cow measurements and productivity and functional traits.
Saadud uurimistulemuste põhjal moodustati andmebaas, millele lisati Jõudluskontrolli Keskuse andmebaasist uuritud lehmade piimajõudlusnäitajad, välimiku lineaarsed hinded, esmaspoegimise vanus, eluiga, majanduslik kasutusiga, karjast väljamineku põhjused, et analüüsida lehmade kehaehituse seoseid jõudluse ja funktsionaalsete tunnustega.
The correlation between first calving age and productive age was weak in all cases (r = 0.075 and 0.088).
Leiti, et esmaspoegimisea korrelatsioon majandusliku kasutuseaga ja elueaga oli mõlema tõu osas hõre, aga positiivne (r = 0,075 ja 0,088).
EHF cows had higher grades for legs, but lower grades for the udder than EPK cows.
EHF lehmadel oli kõrgem jalgade hinne, kuid madalam udara hinne kui EPK lehmadel.
Attention should be paid, in both breeds, to improving the characteristics of the udder through a breeding program.
Mõlema tõu osas tuleb aretustöös jätkuvalt udaratunnuste parendamisele suurt tähelepanu pöörata.
Despite this, the overall fat and protein production from the EHF cows was higher than from the EPK cows, because of the higher milk production from EHF.
Vaatamata sellele oli EHF tõugu lehmadel rasva- ja valgutoodang kokku suurem kui EPK tõugu lehmadel, sest EHF tõugu lehmade piimatoodang oli suurem.
Rump width2 (ll2), measured between humps laterally, rump width3 (ll3), measured between the pin bone laterally, chest girth and body mass increased with cow age in both breeds.
Laudja laius2 (ll2) mõõdetuna puusaliigeste külgmistelt punktidelt, laudja laius3 (ll3) mõõdetuna päraluunukkide külgmistelt punktidelt, rinna ümbermõõt ja kehamass suurenesid koos lehma vanusega mõlemal tõul.
The significant increase in chest girth and body mass could be explained by the fact that alongside breeding selection over the years feeding conditions have also improved, and the cows have a higher and widener and deeper torso.
Märkimisväärselt oli suurenenud rinna ümbermõõt ja kehamass, mida võib seletada sellega, lehmad on aja jooksul nii aretustöö kui ka paranenud söötmistingimuste tulemusel muutunud kõrgemaks ja pikemaks ning kerest sügavamaks.
Comparing average culling reasons from Estonia, there were no significant differences, which show’s that the sample reflected the overall population means.
Võrreldes vabariigi keskmisega oli valimisse võetud lehmade karjast väljalangemise põhjuste osatähtsus küllalt sarnane, mis tõendab, et antud valim kajastas kogu populatsiooni keskmisi tulemusi.
In both breeds correlations were statistically significant (P < 0.05).
Vaatamata hõredale seosele olid saadud kordajad nii EHF kui EPK tõu osas seosed ka statistiliselt olulised (P < 0,05).
Within breeds, among all lactations, both breeds had higher sacral bones in second lactation cows compared to fourth and higher lactation cows.
Tõusiseselt laktatsioonide lõikes oli mõlemal tõul 2. laktatsiooni lehmade ristluu kõrgus suurem võrreldes 1. laktatsiooni lehmadega.
The Estonian Holstein (EHF) breed cow measurements have increased over the last 20 years for the height of the sacral bone, depth of chest, chest girth and carcass length.
Uurimistöös selgus, et eesti holsteini tõugu lehmade kehamõõtmetest on suurenenud võrreldes 20 aastat tagasi saadud mõõtmistulemustega ristluu kõrgus, rinna sügavus, rinna ümbermõõt ja kere põikpikkus kepiga, aga kõik laudja mõõtmed on vähenenud.
A little lower height of the older animals could be explained by the fact that the heel angle of the rear legs changes to a little bit sharper because of the body weight bearing, and pulls the rear part of the cow a little bit downwards, which can in turn reduce the height of sacral bone.Carcass length, chest depth and rump width1 (ll1) measured between hips increased in EHF cows with each successive lactation, but in EPK cows with ≥ 4 lactations these parameters decreased in comparison with parameters from third lactation cows.
Kere põikpikkus kepiga, rinna sügavus ja laudja laius1 (ll1) mõõdetuna puusanukkidelt suurenenesid EHF tõul iga järgneva laktatsiooniga, aga EPK tõugu ≥ 4. laktatsiooni lehmadel vähenesid need näitajad võrreldes 3. laktatsioonil olevate lehmade mõõtmetega.
Sacral bone height in EHF breed cows was, during all lactation periods, statistically significantly higher than in EPK cows (P < 0.001).
Ristluu kõrgus oli EHF tõugu lehmadel kõikide laktatsioonide siseselt oluliselt suurem kui EPK lehmadel (P < 0,001).
For rump length and rump width (ll3), measured between the pin bone laterally, in all lactations EHF exceeded EPK cows significantly (P<0.001), also chest girth and body mass were significantly bigger (P < 0.05).
Laudja laius3 (ll3) mõõdetuna päraluunukkide külgmistelt punktidelt oli kõikidel laktatsioonidel EHF tõugu lehmadel oluliselt suurem kui EPK lehmadel (P < 0,001).
The most common reasons for culling were reproduction problems, mastitis and lameness problems.
Lehmade karjast väljamineku põhjuste analüüsil selgus, et kõige rohkem lehmi prakeeriti karjast sigimisprobleemide, mastiidi ja jäsemete haiguste tõttu, seda mõlema tõu puhul.
Milking performance data shows that milk from EPK cows have higher fat and protein contents than milk from EHF cows.
Piimajõudlusnäitajate osas oli EPK tõugu lehmadel rasva- ja valgusisaldus kõrgem võrreldes EHF tõuga.
The average exterior grade for both breeds was from fair to good.
Analüüsil selgus, et välimiku üldhinne mõlemal tõul oli keskmiselt rahuldav kuni hea (80,9 palli).
Estonian Red (EPK) breed cow measurements have also increased compared with results from measurements in 1989, the cow pelvis has improved configuration in terms of calving, however in the EHF breed this has changed for the worse.
EPK tõugu lehmade vaagen on muutunud poegimise seisukohalt paremaks, kuid EHF tõugu lehmadel halvenenud.
The experiment of this thesis was a pilot experiment.
Käesoleva magistritöö katse oli pilootkatse.
84-day biochar composting experiment was performed in four test-composters in Eerika field station lab of the Estonian University of Life Sciences.
84 päevane biosöe-komposti pilootkatse viidi läbi neljas katsekompostris Eesti Maaülikooli Eerika katsejaama välilaboris.
Further study should be made in determing the methods of collecting the greenhouse gases.
Edasisteks uuringuteks tuleks kasvuhoonegaaside kogumise metoodikat täiustada.
However, in the case of higher biochar content, the rise of the initial temperature in the beginning of the experiment was faster.
Siiski suurema biosöenormi korral oli algtemperatuuri tõus katse alguses kiirem.
Effect of biochar on composting
Biosöe mõju kompostimisele
The most important chemical and physical properties of the biochar are high content of carbon, high pH level, porosity and stable chemical structure.
Biosöe olulisemad keemilised ja füüsikalised omadused on kõrge süsinikusisaldus, suhteliselt kõrge pH, suur eripind, poorsus ja stabiilne keemiline struktuur.
The results of this experiment show that temperatures inside the composters containing biochar were similar to control group, which is contrary to the presumption of this thesis.
Käesoleva töö katsetulemusted näitasid, et biosöega kompostrites temperatuurid olid sarnased võrreldes kontrollvariandiga, mis ei olnud vastavuses eeldatavaga.
Unfortunately not all experiments showed good results in adding biochar into soil.
Siiski ei näita kõik katsed biosöe mulda viimisel positiivseid tulemusi.
The aim of this thesis is to give an overview about the organic waste composting process, the biochar production, their features and usage.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on anda kirjanduse põhjal ülevaade orgaaniliste jäätmete kompostimisest, biosöe tootmisest, omadustest ja kasutamisest.
Using compost with biochar could give positive effect in soil improvement, plant growth and emission of greenhouse gases.
Kompost koos biosöega võib anda positiivseid tulemusi mulla paranemisel, taimede kasvul ja kasvuhoonegaaside emissioonil.
Due to the strict environmental regulations the usage of biochar has gained prominence.
Keskkonnanõuete karmistumise tõttu on päevakorrale tulnud biosöe kasutamine põllumajanduses.
Therefore the biochar should be added into soil in preprocessed form.
Seetõttu on leitud, et biosütt tuleks anda mulda eelnevalt töödeldult.
The results conclude that on can reduce the loss of nitrogen during composting, but futher studies need to be conducted to determine the way in which the biochar bonds nitrogen and to what extend it correlates with properties of the biochar.
Tulemustest järeldus, et biosöe abil on võimalik vähendada N kadu kompostimisel, kuid edaspidi vajab uurimist, mis moodi biosüsi lämmastikku seob ja millisel määral sõltub N sidumine biosöe omadustest.
Enriching the soil with biochar along with fresh organic material could have a synergistic effect compared to using biochar or compost separately.
Biosöe ja värske orgaanilise materjali koos mulda andmisel võib olla sünergiline mõju võrreldes biosöe ja komposti eraldi mulda andmisega.
During the measurement of the greenhouse gases, the levels were lower in all compost mixtures containing biochar and compost.
Kasvuhoonegaaside mõõtmisel oli emissioon madalam kõigis biosöe ja komposti segudes.
Adding the biochar rather lowered the water content in compost matter.
Biosöe lisamine pigem vähendas kui tõstis veesisaldust komposteeritavas materjalis.
One possibility to cope with the growth in food demand is to increase soil organic matter by using compost.
Seoses kasvava toidunõudluse ja mullaviljakuse tagamisega on üheks võimaluseks suurendada mulla orgaanilise aine sisaldust kompostide kasutamisega.
Also to analyse the effects of biochar to composting process and characteristics by experimental data.
Samuti analüüsida katse andmete põhjal biosöe mõju komposteerimisprotsessile ja komposti omadustele.
By adding biochar to soil it is possible to change soil structure, porosity, density and through this the content of oxygen in soil, soil water capacity and water content in plants.
Biosöe viimisel mulda on võimalik muuta mulla struktuuri, poorsust, tihedust ning seeläbi mulla hapnikusisaldust, mulla veemahtuvust ja taimedele omastatava vee sisaldust.
The measurements inculded the interaction between biochar and compost, temperature, dry matter content along with the measurements of carbon, nitrogen and greenhouse gases.
Mõõtmised tehti biosöe ja komposti koosmõju, temperatuuri, kuivainesisalduse, C, N ja kasvuhoonegaaside kohta.
In addition, by the end of the composting process the composts with increased biochar content had higher concentration of total carbon (Ctot) and total nitrogen (Ntot).
Samuti suurema biosöenormiga kompostides oli kogu süsiniku (Ctot) ja üldlämmastiku (Ntot) sisaldus komposteeritavas materjalis protsessi lõpus kõrgem.
Compost and composting process has an important role in preserving the nutrient cycle, improving soil structure, carbon sequestration and ensuring the fertility of the soil.
Kompostimisel ja kompostil on oluline roll toitainete ringluses hoidmisel, mulla struktuuri parandamisel, C sidumisel mulda ja mullaviljakuse tagamisel.
Also additional experiments are needed to understand the influence of biochar to composting processes.
Biosöe mõju mõistmiseks kompostimisprotsessile ja kompostile vajab täiendavaid katseid.
Study of High-Frequency Coil Electromagnetic Fields
Kõrgsagedusliku pooli elektromagnetvälja uurimine
There will be references of the opportunities of continuation research and how this thesis may be really usable project for future.
Töö tulemuste ja arutelu osas esitatakse olulisemad tulemused, viidatakse jätku-uuringute võimalustele ning töö kasutatavusele reaalse projektina.
The aim of this Bachelor’s Thesis was to construct a high-frequency coil also known as a Tesla coil.
Antud bakalaureuse töö vältel monteeriti kõrgsageduslik pool ehk Tesla transformaator.
The main attribute of this coil is to make an electromagnetic field around it.
Eelnimetatud seadeldise omaduseks on see, et ta tekitab enda ümber elektromagnetvälja, mida saab rakendada teiste elektriseadmete töös hoidmiseks.
The data of measured electromagnetic field around the coil will be collected.
Samuti mõõdetakse kõrgsagedusliku pooli elektromagnetvälja, et veenduda seadme ohutuses inimese tervisele.
Rural entrepreneurial activity has been steadily growing in the recent years.
Maapiirkondade ettevõtlusaktiivsus on viimaste aastatega üha enam kasvanud.
The employment sphere needs to be developed; 69 - Over the last years some new enterprises appeared and in connection to their growth the society life quality has improved; - A great many organisations wouldn’t have been able to realize their investements without subsidy, it shows in its turn that a necessity of the Enterprise Program subsidy is considearble; - More than a half of the respondents feel insecure when submitting a project application, the reason is a project procedure duration and, in relation to that, self-financing growth; - self-financing and its occurence is a problem for many entrepreneurs; To summarise, we may say that Võru County Partnership has created a really good program for entrepreneurship development and so far the program has had a positive impact to entrepreneurship.
Tööhõive valdkond on veel arendamist vajav; - aastatega on tulnud juurde üha uusi ettevõtteid ning seoses ettevõtete kasvuga on paranenud ühiskonna elukvaliteet; - väga paljud organisatsioonid ei oleks saanud oma investeeringut ellu viia ilma toetuse abita, see aga näitab seda, et ettevõtlusmeetme toetuse vajalikkus on märkimisväärne; - enam kui pooled küsitletutest tunnevad ebakindlust seoses projektitaotluse esitamisega, põhjuseks on projektide menetlemise kestvus ning seoses sellega omafinantseeringu kasv; - paljude ettevõtjate jaoks on probleemiks omafinantseering ning selle olemasolu; Kokkuvõtteks võib öelda, et Võrumaa Partnerluskogu on loonud ettevõtluse arenguks väga hea meetme ning siiamaani on meetme mõju ettevõtlusele olnud positiivne.
The entrepreneurs are supported through different investment subsidies within the Estonian Rural Enterprise Development Program in the years of 2007-2013.
Ettevõtjaid toetatakse läbi Eesti maaelu arengukava 2007-2013 erinevate investeeringutoetuste.
The Leader Program is fully applied in Võru county and since the year of 2009 it has shown very positive results.
Leader programm on Võrumaal rakendunud täiel määral ning näidanud alates 2009. aastast kuni tänaseni väga positiivset arengut.
The research results cannot be generalised in the context of Estonia.
Antud uurimuse tulemusi ei saa üldistada üle eestiliselt.
Different development programs and strategies have been created in order to increase entrepreneurial activity, competitiveness and effectiveness development.
Ettevõtjate algatusvõime tõstmiseks, konkurentsivõime ning jätkusuutlikkuse arendamiseks on loodud erinevad arengukavad ja strateegiad.
In case of entrepreneurship one of the biggest problems is a low entrepreneurial activity in the area and the lines of business one-sidedness.
Ettevõtluse puhul on üks suurimaid probleeme madal ettevõtlusaktiivsus piirkonnas ning tegevusalade ühekülgsus.
Rural enterprise development with Leader program in Võru county in the period of 2009-2011
Leader programmiga maaettevõtluse arendamine Võrumaal aastatel 2009-2011
The given research only undertakes Võru county entrepreneurship and the author’s vision in the future is the increase in the entrepreneurship support share in the budget.
Antud uurimuses on vaatluse all ainult Võrumaa ettevõtlus ning autori nägemus tulevikus on ettevõtluse toetamise osakaalu suurendamine eelarvetes.
An analysis of the survey data showed the following: - Võru County Partnership Enterprise Program has helped develop rural entrepreneurship; - To the certain extent the supported activities have promoted the enterprise effectiveness and employment increase.
Uuringu andmete analüüs näitas järgmist: - Võrumaa Partnerluskogu ettevõtlusmeede on kaasa aidanud maapiirkondade ettevõtluse arengule; - toetatud tegevus on mõneti kaasa aidanud ettevõtte jätkusuutlikkusele ning tööhõive suurenemisele, mõneti mitte.
In every area the entrepreneurial program has a significant role in the area development.
Igas piirkonnas on oluline ettevõtluse meetme toime piirkonna arengule.
For the purpose of the research the author compiled a survey and carried it out within the organisations which received subsidies from the Leader Program.
Antud uuringu tegemiseks koostas autor küsimustiku ning viis selle läbi ettevõtlusmeetmest toetust saanud organisatsioonidega.
The interview with Võru County Partnership executive director Anneli Viitkin revealed that in the future the role of the program will even grow.
Intervjuust Võrumaa Partnerluskogu tegevjuhi Anneli Viitkiniga selgus, et tulevikus on ettevõtlusmeetmel veel suurem roll kui täna.
Among the major development factors there are good entrepreneurial abilities and activities of people.
Maapiirkondade arendamise üheks suuremaks teguriks loetakse inimeste head algatusvõimet ning aktiivsust.
Võru County Partnership Enterprise Program is namely meant for development of petty industry and entrepreneurial environment development.
Võrumaa PK ettevõtlusmeede ongi suunatud väiketootmise arendamisele ning ettevõtluskeskkonna arengule.
The thesis includes 15 diagrams, 9 charts, 6 appendixes and 23 scientific literary sources, articles and other materials.
Võrumaa Partnerluskogu tegevuspiirkond haarab kümmet omavalitsust Võrumaal – Antsla, Haanja, Lasva, Mõniste, Rõuge, Sõmerpalu, Urvaste, Varstu, Vastseliina ning Võru.
The Leader Program is the fouth pillar of the Rural Enterprise Development Program.
Maaelu arengukava neljas telg on Leader-meede.
Apart from the survey, an interview was held with Võru County Partnership executive director Anneli Viitkin.
Töö autor on vaatluse alla võtnud Võru maakonna ettevõtlusvaldkonna.
Correlation (0,689) between moose density and forest damage rate is more convincing.
Korrelatsioon 0,689 põdra asustustiheduse ja kahjustatuse protsendi vahel on märksa veenvam.
Those are assessed in "Deer project" in other parts of Estonia, in South-Estonia there are lack of data.
Hirvekahjustusi on uuritud "Hirveprojekti" raames teistes Eestimaa piirkondades, kuid andmed Lõuna-Eesti kohta puuduvad.
Former studies are also pointed that main forest damager is moose.
Ka eelnevad uuringud on viidanud, et peamiseks mändide kahjustajaks on põder.
Like moose, red deer also can cause forest damages.
Sarnaselt põdraga võib punahirv tekitada metsakahjustusi.
Collecting data will be continue in " Deer project".
Andmeid kogutakse hirveprojekti raames edasi.
In conclusion, the main forest damager is moose, red deer is less interested in pine plantations which is seen in correlation 0,498 between deer density and forest damage rate.
Käesolevas lõputöös selgub, et mändide peamiseks kahjustajaks on põder, hirv tunneb männinoorendike vastu vähest huvi, mida näitab korrelatsioon väärtuses 0,498 hirve asustustiheduse ja kahjustatuse protsendi vahel.
The aim of this study was assess the rate of forest damages in pine’s plantations caused by red deer in Valga and Võru county.
Eesmärk oli välja selgitada punahirve osa metsakahjustuste tekkes männinoorendikes Valga- ja Võrumaal.
The red deer as forest damager in Valga and Võru county
Punahirve osa metsakahjustuste tekkes Valga- ja Võrumaal
The results were compared with the earlier studies found in literature.
Saadud tulemusi võrreldi varasemalt kirjandusest välja toodud katsete tulemustega.
The amount of juvenile earthworms which species was not possible to identify was 58% at the beginning of summer and 46% in autumn.
Juveniilsete vihmausside, kelle liiki ei olnud võimalik määrata, osakaal koosluses oli suve alguses 58% ja sügisel 46%.
The earthworms were collected by hand from the pits with measures 40 by 40 cm from the depth of 20 cm twice at the beginning of June and in the middle of September.
Vihmaussid koguti 2014. aasta juunikuu alguses ja septembri keskpaigas käsitsi kaevetest mõõtudega 40 x 40 cm ja 20 cm sügavuselt kahes korduses.
The field experiment was established at Eerika in Tartu County in 2008 and the earthworms were collected in 2014.
Katse on rajatud 2008. aastal Tartumaale Eerikale, millelt vihmaussid koguti 2014. aastal.
Altogether 6 species were found, the dominant species was the common earthworm Aporrectodea caliginosa.
Kokku leiti kuus vihmaussiliiki, kellest dominantliigiks oli harilik mullauss (Aporrectodea caliginosa).
Winter cover crops as green fertiliser had a favourable effect on earthworms increasing their abundance by ~ 17%, and biomass and number of species by ~ 8% compared to the plot where cover crops were not grown.
Talviste vahekultuuride kasvatamine haljasväetisena mõjus vihmaussidele soodsalt, suurendades nende arvukust ~ 17% ning biomassi ja mitmekesisust ~ 8% võrra võrreldes variandiga, kus vahekultuure ei kasvatatud.
Field management and fertilisation effect on earthworm communities
Viljelusviisi ja väetamise mõju vihmaussikooslusele
The treatments were as follows: Conventional 0 – conventional farming control plot where pesticides were used; Conventional 150 – intensive fertilisation (N150P25K95) and pesticides used; Organic 0 – organic farming control plot; Organic I – cover crops as green fertilisers; Organic II – cover crops and manure (40 t per ha-1 on average per rotation) used.
Katsevariandid jagunesid järgnevalt: Tava 0 – tavaviljeluses kontrollvariant, kus teostati taimekaitsetöid; Tava 150 – intensiivselt väetatud (N150P25K95) ja kasutati samuti taimekaitsevahendeid; Mahe 0 – maheviljeluse kontroll (vahekultuurideta); Mahe I – talvised vahekultuurid haljasväetisena; Mahe II – vahekultuurid koos sõnnikuga.
When comparing conventional and organic farming control plots, more earthworms were found in the organic plot, which showed that pesticides had a negative effect on the abundance and biomass of the earthworms.
Tava- ja maheviljeluse kontrolllappide võrdluse tulemusena leiti rohkem vihmausse maheviljeluses olevalt alalt, mis näitas, et taimekaitsevahenditel oli negatiivne mõju vihmausside arvukusele ja biomassile.
The aim of the present thesis was to study how crops, cover crops growth and pesticides use influenced the abundance, biomass and variety of earthworms in organic and conventional farming in five field crop rotation.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk oli uurida, kuidas kasvatatavad kultuurid, talvised vahekultuurid ja kasutatud taimekaitsevahendid mõjutavad vihmausside arvukust, biomassi ja liigirikkust mahe- ja tavaviljeluslikus 5-väljalises külvikorras.
The abundance, biomass and species of mature individuals were determined.
Määrati vihmausside arvukus, biomass ja suguküpsetel isenditel liik.
The crops in the rotation were: red clover Varte, barley Anni with red clover undersowing, potato Maret, pea Tudor, winter wheat Fredis.
Külvikorras olid punane ristik ’Varte’ – oder ’Anni’ punase ristiku allakülviga – kartul ’Maret’ – hernes ’Tudor’ – talinisu ’Fredis’.
The lowest number and mass of earthworms was in the plots with potato and barley with clover undersowing.
Vihmausside väikseim arvukus ja mass oli kartuli ja ristiku allakülviga odra kasvatamisel.
The result of the study revealed that red clover and pea had a positive effect on the abundance and biomass of the earthworms.
Töö tulemusena selgus, et kasvatatavatest kultuuridest omasid positiivset mõju vihmausside arvukusele ja biomassile punane ristik ja hernes.
In a tight competition, companies are finding it increasingly difficult to reach potential customers.
Suurenevas konkurentsis on ettevõtetel järjest raskem jõuda potentsiaalsete klientideni.
As a result, more and more companies are starting to use target marketing.
Sellest tulenevalt on üha enam ettevõtteid hakanud kasutama sihtrühmale suunatud turundust.
As a result of the analyses, post-purchase behavior was found to be quite positive.
Analüüside tulemusena selgus, et peale sisseastumist oli ostujärgne käitumine pigem positiivne.