natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This paper is written to provide an overview of the Tartu Secondary School of Business teachers work motivation and job satisfaction levels, the goal was to identify and inves-tigate potential bottlenecks in the work environment, work organization, the system of payment, teachers relations with students and parents and as well as the management, leadership and relationships with colleagues.
Käesolev töö on kirjutatud, et anda ülevaade Tartu Kommertsgümnaasiumi õpetajate töömotivatsiooni tasemest ja töörahulolust, eesmärk oli välja selgitada ja uurida võima-likke kitsaskohti töökeskkonnas, töökorralduses, tasustamise süsteemis, suhetes õpilaste ja lapsevanematega ning samuti juhtimises, juhtkonnas ja suhetes kolleegidega.
Job satisfaction and motivation as an example of Tartu Secondary School of Business
Töörahulolu ja motivatsioon Tartu Kommertsgümnaasiumi näitel
Flexible work hours Conclusions and suggestions:  In Tartu Secondary School of Business there is highly rated and in good level re-lationships between teachers.
Paindlik tööaeg 4.Järeldused ja ettepanekud:  Tartu Kommertsgümnaasiumis on väga hinnatud ja heal tasemel omavahelised suhted õpetajate vahel.
Connect the opportunity to get the additional pay when instructing successful pupils as it is a rather big ex-tra task.
Siduda võimalus saada lisatasu eduka õpilase juhen-damisega, kuna see on õpetajale suur lisaülesanne.
Analyzing the Tartu Secondary School of Business teachers responses to survey ques-tionnaire the author came to conclusion that the teachers job satisfaction and motivation level are rather higher than average.
Küsitlusankeedi vastuseid analüüsides jõudis töö autor järeldusele, et Tartu Kommerts-gümnaasiumis on töörahulolu ja motivatsiooni tase pigem keskmisest kõrgem.
 When calculating additional pay, it has to be considered if the teacher has to in-spect and correct the workbooks, give extra lessons.
 Lisatasu maksmisel arvestada kas õpetajal on töövihikute parandamist ning jä-relvastamise tunde palju.
To examinate Tartu Secondary School of Business employee job satisfaction and moti-vation level the author has set the following research tasks:  examine the theoretical literature and different various theories of motivation and job satisfaction  select the most appropriate theory and on this basis prepare questionnaire for teachers  on the basis of responses to make job satisfaction and motivation concerning the analysis and findings  make a counter proposal to the school management, how to change the teachers motivation level higher Most motivating aspects to Tartu Secondary School of Business teachers are: 1.
Küsitluse peamised tulemused võib kokku võtta järgnevalt: Töökeskkonnaga on õpetajad üldiselt rahul - kõige probleemsem tundub olevat õhuva-hetuse puudumine, teine probleemsem koht töökeskkonnas on õpetajate arvates kõrge müratase vahetundide ajal, aga töö autor on siinkohal arvamusel, et kuna koolis õpib 824 õpilast, siis tõenäoliselt midagi väga paremaks muuta ei olegi võimalik.
The school's position is to find out the motivation of teachers to do their job, as far as the study led to raise the motivation and job satisfaction factors, that any teach-er would find itself desire to move with the time and develop themselves.
Tartu Kommertsgümnaasiumi õpetajad on rahul ka kooli töökorraldusega – õpetajad saavad aru oma tööülesannetest ja töö eesmärkidest, on rahul koolisisese infoliikumise-ga ja tööd reguleeriva dokumentatsiooniga.
These results are corresponding to earlier conducted scientific studies.
Need tulemused vastavad varasematele uuringutele.
The data of calving’s was collected from one Hereford beef cattle farm situated in Southern Finland over the years 2003-2017.
Andmed poegimiste kohta koguti aastatel 2003-2017 ühest LõunaSoomes asuvast Herefordi tõugu lihaveiseid kasvatavast farmist.
As a calf is largely the sole output in the beef cattle industry, these factors have an economically important matter.
Kuna vasikas on peamine lihaveisekasvatuse toodang on see majanduslikult oluline probleem.
When dams are fed only during the evenings, the odds of parturition to occur during the night hours was OR 1.10 (95% CI 0.43-2.86) when compared to feeding twice a day.
Kui lehmade söötmine tiinuse viimase kolmandiku ajal toimus ainult õhtuti, siis ei erinenud öösel toimunud poegimiste arv võrreldes ajaga kui lehmi söödeti kaks korda päevas (OR 1,10, 95% CI: 0,43-2,86; p = 0,837).
Further research is needed in order to fully understand the relationship between feeding intervals, the calving time and birth weight of calves.
Täiendavaid uuringuid on vaja selleks, et paremini mõista lihatõugu lehmade söötmise intervalli, poegimisaja ja vasikate sünnikaalu seoseid.
The birth weight of calves was reduced by -2.77 kg when dams were fed only once a day during the late gestation period compared to feeding twice a day (p = 0.001).
Kui lehmi söödeti ainult õhtuti siis vasikate sünnikaal oli keskmiselt 2,77 kg väiksem võrreldes ajaga kui lehmi söödeti kaks korda päevas (p = 0,001).
The lack of assistance in parturition during the night time and the calves’ high birth weight causes increased incidence of dystocia and can result in mortality of the cow, the calf or both parties.
Öösel poegimine kui järelevalve on puudulik ja vasikate suur sünnikaal on lihakarja lehmadel sage raske poegimise põhjus ning tagajärjeks võib olla vasika ja/või lehma hukkumine.
Feeding interval affecting calves’ birth time and weight in spring-calving beef cattle
Söötmise intervalli mõju vasikate sünniajale ja sünnikaalule kevadel poegivatel lihaveistel
The aim of this study is to investigate the feeding interval affecting the time of birth, as well as the birth weight of beef calves born in spring time.
Selle lõputöö eesmärk oli uurida lihaveise lehmade tiinuse viimase kolmandiku aegse söötmise intervalli mõju lehmade sünnitus ajale (öösel või päeval) ja vasikate sünnikaalule.
Analyses of root and butt rot damages in over 80 year old Norway spruce (Picea abies (L.) Karst.)
Juure- ja tüvemädanike kahjustuste analüüs üle 80 aastastes hariliku kuuse (Picea Abies (L.) Karst.)
Samples was collected from 59 plot, 12 samples from each plot.
Andmeid koguti 59 alalt, igalt alalt koguti proove 12 puult, kokku analüüsiti 708 hariliku kuuse juurdekasvuproovi.
The sanitary condition of Norway spruce stands of age 81-206 is poor and forest management is not the only reason affecting the spread of Heterobasidion root and butt rot, the health conditions were influenced by various other factors.
Töö tulemustest järeldub, et kuusikute sanitaarne seisund vanuses 81-206 aastat on kehv sõltumata sellest, kas puistud on harvendatud või harvendamata ning raiete teostamine ei ole ainus juuremädanike levikut soodustav faktor, seda mõjutavad lisaks ka mitmed teised tegurid.
Heterobasidion root rot damage was higher in managed plots in age 81-100 (39.4%) compared to unmanaged stands (35.1%).
Harvendatud aladel vanusegrupis 81-100 oli juurepessu kahjustusi enam (39,4%) kui harvendamata aladel (35,1%).
However, in 101+ year old unthinned stands Heterobasidion root rot damage was higher (47.2%) compared to thinned stands (46.7%).
Vanusegrupis 101+ oli tulemus vastupidine, kus harvendamata aladel (47,2%) tuvastati juurepessu kahjustust enam kui harvendatud aladel (46,7%).
The analyses were carried out in the Laboratory of Forest Pathology and Genetics at the Estonian University of Life Sciences, and the new generation sequencing (Illumina platform) was done at the Institute of Genomics in University of Tartu.
Juurdekasvuproovide liigispetsiifilised PCR - analüüsid juureja tüvemädanike tuvastamiseks teostati Eesti Maaülikooli metsapatoloogia- ja geneetika laboris.
In thinned plots there was a statistically insignificant correlation between the composition of coniferous trees and the occurrence of Heterobasidion root rot.
Harvendatud aladel nii selgeid seoseid ei olnud ning puistu okaspuu koosseisu ja juurepessu esinemise vahel ei olnud seosed statistiliselt olulised.
The spread of Heterobasidion root rot was affected by composition of coniferius trees (Norway spruce and Scots pine), soil pH, composition of birch and if the stand was managed or unmanaged.
Juurepessu levikut suurendas vanuses 101+ aastat kõige enam suurem okaspuu (kuuse ja männi) koosseis puistus, mulla pH ning kase koosseis puistus ning puistute harvendamata jätmine.
In Aegopodium forest site type the damage of Heterobasidion root rot was 11.1% in the age group 81-100 and 41.1% in the age group 101+.
Naadi kasvukohatüübis oli vanusegrupis 81-100 aastat juurepessu poolt kahjustatud 11,1% puudest ning 101+ vanusegrupis 41,1% puudest.
was influenced by average diameter, proportion of Scots pine and Norway spruce, and suprisingly, proportion of birch and aspen in stands.
Kuuse enamusega puistutes mõjutab juure- ja tüvemädanike (külmaseen ja juurepess) osakaalu puistu keskmine diameeter, samuti mõjutab patogeenide levikut suurem okaspuude (männi ja kuuse) ning üllatuslikult lehtpuude (kase ja haava) keskmine osakaal.
Other fungi that cause root rot were also detected in Norway spruce increment core samples, and those fungi were: Onnia Tomentosa, Fomitopsis pinicola and Antrodia serialis.
Teised mädanikutekitajad harilikul kuusel, mida juurdekasvuproovidest tuvastati olid jalg-jänesepäss, kännupess ning kuusekorgik.
The aim of this study was to analyze the presence of root and butt rot and distribution in fertile forest site types.
Eesmärk oli analüüsida juure- ja tüvemädanike osakaalu ja levikut viljakates kasvukohatüüpides ning tegureid, mis enim mõjutavad mädanike levikut, sealhulgas puistu koosseisu (okaspuu või lehtpuu) mõju juuremädanike levikule.
In this Master’s thesis, root and butt rot in Norway spruce stands over the age of 80 were studied.
Magistritöös uuriti juure- ja tüvemädanike esinemist üle 80 aastastes harvendatud ja harvendamata hariliku kuuse enamusega puistutes.
Analyzing the forest site types, Heterobasidion root rot was frequent in Hepatica forest site type (51% of stands aged 81-100 and in 36.6% of stands aged 101+ were infected).
Kasvukohatüüpide analüüsimisel selgus, et sinilille kasvukohatüübi kuusikutes vanusegrupis 81-100 oli juurepessust kahjustatud 51% puudest ning 101+ vanusegrupis 36,6% puudest.
In Oxalis site type spruce stands damage by Heterobasidion root rot was 36% in the age group 81-100 and 50% in age group 101+.
Jänesekapsa kasvukohatüübi puistutes oli vanusegrupis 81-100 juurepessu poolt kahjustatud 36% ning 101+ vanuses 50% puudest.
In unmanaged 101+ year old stands, the results were opposite: the proportion of Heterobasidion root rot damage was increasing when the composition of deciduous trees was higher.
Harvendmata puistutes vanuses 81-100 aastat lehtpuu koosseisu suurenedes vähenes juurepessu kahjustuse osakaal, kuid vanusegrupis 101+ olid tulemused vastupidised, lehtpuu osakaalu suurenemisel suurenes ka juurepessu osakaal.
As the composition of deciduous trees increased, the proportion of Heterobasidion root rot damage decreased in unmanaged spruce dominated stands of age 81-100.
Harvendamata puistutes vanusegrupis 81-100 suureneb juurepessu osakaal okaspuu koosseisu suurenemisel, kuid vanusegrupis 101+ juurepessu leviku intensiivsus ei sõltunud okaspuu koosseisust.
As a result, 101+ year old Norway spruce stands were significantly affected by Heterobasidion root rot compared to 81-100 year old stands.
Lisaks analüüsiti uue põlvkonna sekveneerimise (Illumina platform) abil 32 juurdekasvuproovist teisi mädanikutekitajad Töö tulemusena selgus, et eelkõige juurepessu kahjustuse tõttu oli kuusikutes vanuses 101+ sanitaarne seisund oluliselt halvenenud võrreldes 81-100 aastaste puistutega.
In age 101+, the proportion of coniferous trees did not have statistically significant differences.
Harvendatud kuuse enamusega puistutes ei olnud statistiliselt olulisi seoseid lehtpuu osakaalu ja juurepessu esinemise vahel.
Students' Knowledge of Nature and Environmental Behaviour in Saaremaa
Õpilaste loodusteadmised ja keskkonnakäitumine Saaremaal
The aim of the study was to observe the knowledge of nature of third and seventh year students in Saaremaa, as well to find out how does the knowledge affect the students' attitude towards environment and their environmental behaviour.
Uurimistöö eesmärk on anda ülevaade Saaremaa 3. ja 7. klasside õpilaste teadmistest Eesti looduse kohta ning uurida, kuidas need teadmised mõjutavad õpilaste keskkonda suhtumist ning keskkonnaga seotud käitumise kujunemist.
It also occurred that the results of knowledge of nature were slightly weaker compared to the research from 2014, however the environmental behaviour was found to be really good.
Muuhulgas selgus ka, et käesolevas uuringus osalenud õpilaste loodusteadmised olid nõrgemad võrreldes 2014. aastal uuritud õpilastega, ent see-eest keskkonnakäitumine oli suuremal osal õpilastest enda sõnul eeskujulik.
Also, it was found that some factors have bigger impact on gaining better knowledge of nature: for instance, the students who had better knowledge of nature had got their knowledge from direct contact with nature.
Loodusteadmiste kujunemist mõjutavate faktorite osas kinnitab ka käesolev töö, et paremad loodusteadmised on õpilastel, kes ammutavad oma teadmised otse loodusest ning peamiselt internetist teadmisi omandanud vastajatel olid teadmised loodusest kehvemad.
The research is about the knowledge of nature of the students in Saaremaa and their environmental behaviour.
Töö uurib Saaremaa õpilaste loodusteadmisi ja keskkonnakäitumist.
As the result of the study it was found that the better the students' knowledge the better their environmental behaviour according to their answers was.
Tulemustest selgus, sarnaselt 2014. aastal läbi viidud tööle, et mida kõrgemad olid õpilaste loodusteadmised, seda paremini suhtusid nad enda sõnul keskkonda ning väidetavalt oli ka nende käitumine keskkonnasõbralikum.
The paper relies on a study which was carried out in 2014 by Kelli Seppel and the methods that were used in the study contained collection of data by a questionnaire, which included multiple choice questions and open-eneded questions.
Uurimistöö jaoks koguti andmed Saaremaa koolide 3. ja 7. klasside õpilastelt ning kasutati ankeetküsitlust, milles olid esindatud valikvastustega ja avatud küsimused.
In addition, the aim is to change the planned area more accessible, being an important part between the two districts.
Lisaks on eesmärk muuta planeeritav ala kättesaadavamaks, olles oluliseks sõlmpunktiks kahe linnaosa vahel.
One step height is 0.55m, which is more or less enough to make up for the height difference.
Ühe astme kõrgus on 0.55m, mis on enamvähem piisav, et teha tasa kõrguste vahe.
Escarpment is architecturally resolved with three steps.
Arhitektuuriliselt on lahendatud astang kolme astmega.
One can do activities in two of the arc and the other two are for leisure.
Kahes kaares toimub aktiivne tegevus, ning teised on loodud lõõgastumiseks.
The Spiral shape in this project area has not only decorative meaning but also has a certain function, which gives to the area a new identity.
Projektalal ei kanna spiraal ainult kaunistuse tähendust vaid omab kindlat funktsiooni, mille abil saab ala uue identiteedi.
Edges of the terraces are covered with wood which is wide enough to sit comfortably.
Astangute ääred on kaetud puiduga, mis on piisava laiusega, et oleks mugav istuda.
The midway between the arcs rises towards railway without a fixed boundary but to maintain the rising curve of the soil there will be used flower lawn instead of grass.
Kaarte vahepeale jääb ala, mis tõuseb raudtee suunas ilma kindla piirjooneta, aga kumeruse säilimiseks kasutatakse tõusva pinnase katteks tavalise muru asemel lillemuru.
Second part of active area is playground.
Teise aktiivse osa moodustavad laste mänguväljakud.
In the center of pedestrians road is two meters wide strip of grass separating cyclists from pdestrians.
Tee keskel on paari meetri laiune mururiba mis eraldab ratturid jalakäijatest.
Purpose The intention is to create a valuable living area which includes a variety of leisure and valued residental area.
Eesmärk Eesmärgiks on luua projektalale väärtuslik elukeskkond, mis koosneb erinevatest vabaaja veetmisvõimalustest ja hinnalisest elamurajoonist.
The planned area is not regularly maintained so this leads to a lot of garbage.
Projektala ei hooldata ega korrastata regulaarselt, seega leidub ka väga palju prahti.
Facade decor is transferred to the landscape, which is the name of the bachelor work- Landscape Decor.
Fassaadi dekoor on üle kantud maastikku, millest tuleb ka töö nimetus maastiku dekoor.
In the middle of the spiral curve is planted a tree which can give shelter from the sun.
Spiraali keerme keskele on istutatud puu, mis annab soovi korral varju päikese eest.
The area railway runs parallel with light traffic.
Alale jääb raudteega paralleelselt kulgev kergliiklustee.
Methodology The work is inspired by the design solution of the older buildings with the curved facade ornament in Karlova district and Kastani street.
Metoodika Kujunduslahenduse inspiratsiooni allikaks on Karlova linnaosa ja Kastani tänavale väga iseloomulikud fassaadi kaunistused ehk dekoorid.
Kastani street courtyards are partly neglected but there are also decent looking gardens.
Kastani tänava poole jäävad hoovid, mis on osalislt jäetud hooletusse, kuid leidub ka korrastatud aedu.
The are planned on the strip of the grass some trees and benches where cyclist can attach their bikes.
Mururibale on planeeritud teatud intervalliga puud, mille vahele on mõeldud istepingid, kuhu on võimalik kinnitada ka jalgratas.
There are four escarpments arcs which will create separate area.
Kokku on neli astangutega kaart, mis loovad omaette olemise.
This element is found in wood above the windows and in iron on the canopy roofs.
Spiraale leidub akende ja uste ümber nii puidust kui ka rauast kujul.
The bench is made of conrete and wood.
Pingi materjaliks on betoon ja puit.
Subject The current situation in this area inhibits long-term activity or leisure spending.
Probleem Antud ala praegune olukord pärsib seal igasugust pikemaajalist tegevust või lihtsalt viibimist, seega puudub seal identiteet ja paigavaim.
There has been planned for three new railway crossings in the area.
Alale on kavandatud kolm uut raudtee ülekäigu kohta, nende asetuses on arvestatud planeeringule pääsevusega kontaktvööndilt.
One of the activity areas is skatepark which can be used in winter as skating rink.
Et talvel oleks samuti skatepark‘is tegevust, siis on võimalus konstruktsioonid eemaldada ning kasutada ala uisuväljana.
The view is restricted towards Kastani street because of the stocky trees and shrubs.
Vaadet Kastani poole piiravad jändrikust puud ja põõsad.
Larger benches have the shape of spiral.
Üks kõige tüüpilisem kuju, mida hoonetel leidub on spiraal.
Result Terracing convex arc appears physically to mark the elevation differences.
Tulemus Spiraali kaar on toodud välja astangutega, mis aitavad lahendada pinnase tõusu raudtee suunas.
The EVS-EN 383:2007 standard was followed during testing.
Katsete läbiviimisel juhinduti standardist EVS-EN 383:2007.
20 test pieces were made of each type, with a total of 120 tests performed.
Igast rühmast valmistati 20 katsekeha, kokku tehti 120 katset.
However, the number of layers has an effect on the breaking of the material and the variability of the results.
Küll aga on kihtide arvul mõju purunemisele ja tulemuste varieeruvusele.
Therefore, it can be said that the number of layers has no effect on embedment strength.
Sellest tulenevalt võib öelda, et kihtide arv ei mõjuta muljumistugevuse väärtust.
The embedment strength values calculated using the formulas were also higher with glued laminated timber than the values resulting from the tests: on average, 9% using the Eurocode 5 formula; 6% using the formula suggested by Graz University of Technology; and 2% following the Swiss standard SIA 265.
Ka liimpuitkatsekehade puhul saadi arvutusvalemitega suuremad muljumistugevuse väärtused kui katseliselt: Eurokoodeks 5 muljumistugevuse valemiga keskmiselt 9%, Graz’i Tehnikaülikooli väljapakutud valemiga keskmiselt 6% ja Šveitsi standardi SIA 265 järgi keskmiselt 2% suuremad väärtused.
Since the thesis showed that formulas assess embedment strength as being higher than is actually the case, future research in this field is necessary.
Kuna töö tulemusena selgus, et arvutusvalemid hindavad muljumistugevust suuremaks tegelikust, siis on vajalikud edasised uuringud selles valdkonnas.
All test subjects had a thickness of 100 mm and were tested with a 20 mm dowel-type fastener.
Kõik katsekehad olid 100 mm paksud ja neid katsetati 20 mm naagliga.
At a deformation of 4 mm, the difference between maximum and minimum force was 25% smaller with test pieces with nine layers than those with three layers.
9-kihiliste katsekehade puhul oli 4 mm deformatsiooni juures maksimaalse ja minimaalse jõu väärtuste vahe 25% väiksem kui 3-kihiliste katsekehade puhul.
The purpose of this thesis was to study how the number of layers in glued laminated timber and cross-laminated timber affects embedment strength and breaking characteristics and to compare the test results with embedment strength values found using common formulas.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida katseliselt liimpuidu ja ristkihtpuidu kihtide arvu mõju muljumistugevusele ja purunemise iseloomule ning võrrelda leitud muljumistugevuse väärtusi levinud arvutusvalemite väärtustega.
The cross-laminated timber test results were compared with the embedment strength values found using two formulas, one of which took into account the proportion of perpendicular layers and the other of which did not.
Ristkihtpuidu puhul võrreldi katselisi muljumistugevuse väärtusi kahe valemiga, millest üks võttis arvesse pikikiuga risti paiknevate kihtide osakaalu ja teine mitte.
The thesis showed that if the difference in density between groups of test pieces with a different number of layers is statistically irrelevant, the embedment strength does not vary a great deal.
Magistritöö tulemusena leiti, et kui erinevate kihtide arvuga katsekehade rühmade vahel ei ole tiheduste väärtustel olulist statistilist erinevust, ei ole olulisi erinevusi ka muljumistugevuses.
With cross-laminated timber it was concluded that as the number of layers increases, variance between test results reduces.
Ristkihtpuitkatsekehade puhul järeldati, et kihtide arvu tõustes vähenes hajuvus katsetulemuste vahel.
It was concluded from the tests with glued laminated timber that the higher the number of layers, the larger the deformations before the material breaks.
Liimpuitkatsekehade puhul järeldati, et mida suurem on kihtide arv, seda suuremaks arenevad deformatsioonid enne lõhestumist.
It became evident that the formulas assess the embedment strength to be an average of 14% higher than the values resulting from testing.
Selgus, et mõlemad arvutusvalemid hindavad muljumistugevust keskmiselt 14% suuremaks katseliselt leitud muljumistugevuse väärtustest.
Test pieces of glued laminated timber and cross-laminated timber with three, five and nine layers were used in the testing.
Katsetamisel kasutati 3-, 5- ja 9-kihilisi liim- ja ristkihtpuidust katsekehi.
The same correlation could be seen with test pieces of glued laminated timber.
Sama seost võis märgata ka liimpuidust katsekehade puhul.
Influence of number of layers on embedment strength of dowel connections for glulam and cross-laminated timber
Liim- ja ristkihtpuidu kihtide arvu mõju muljumistugevusele naagelliites
Open borders for migrating workers, however, pose a number of risks and dangers, for example, migration can also cause rising of social costs, cultural conflicts or lowering and standard of living.
Tööjõu vaba liikumisega on seotud ka mitmed riskid ja ohud, näiteks võib migratsioon kaasa tuua sotsiaalsete kulude kasvu, kultuurilised konfliktid või elatustaset hoopis alla poole viia.
On the other hand, work force migration also balances labour markets and brings forth economic growth and development.
Teiselt poolt ühtlustab migratsioon tööturge ning aitab kaasa majanduse arengule.