natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At first, only Southern-Estonia stores were affected, but with growth in crossborder trading – it started to effect the whole Estonian economy.
Esialgu mõjutas see pigem Lõuna-Eesti poode, kuid on mõju avaldanud ka teistele piirkondale ja kogu Eesti majandusele.
Estonian excise policy made managers disgruntled, they think that turning back is not possible and to improve the situation they have to lower the excise duty.
Lisaks arvatakse, et seda pole võimalik tagasi pöörata ja olukorra parandamiseks peaks aktsiise langetama.
Maybe some shops in Põhja-Sakala parish have to close down, when excise duties keeps rising.
Aktsiise veelgi tõstes, on võimalik, et tuleb ka Põhja-Sakala valla poode sulgeda.
Transition of Power Grid of Viljandi from 6 kV to 10 kV Voltage
Viljandi linna 6 kV elektrivõrgu üleviimine 10 kV pingele
Considering the main provider for transporting the energy in Estonia – Elektrilevi, has a goal for the year 2016 to cut its losses from around 6% to 5.65% – this would be the exact value needed.
Võrgukadude vähendamine on üks Elektrilevi suurimatest prioriteetidest ja aastaks 2016 peaks võrgukaod olema vähenenud 5,65 % - ni tarbitavast energiast.
It has too many different working voltages and 6kV is not considered as a perspective voltage.
Nii 6 kV kui ka 35 kV ei kuulu perspektiivsete pingete hulka ja tuleks likvideerida.
It helps to cut costs in overall system and helps to make the maintenance easier and cheaper.
See tagaks ühtlase arengu võrgule Eestis ja aitaks vähendada püsikulusid seoses võrguenergia transpordiga ning võrguseadmete käigus hoidmise ja hooldamisega.
The other main reason to change the voltage is to preen out the Estonian network grid overall.
Võrgupinge muutus aitaks perspektiivis kaasa kogu piirkonna arengule.
The work contains calculations for the energy losses and power losses in the cable grid for 6 kV voltage and also for 10 kV voltage.
Antud uurimistöös on näidatud ja arvutustega tõestatud võimsuskadude vähenemine pingemuutuse korral 6 kV 10-le kV üleminekul.
The calculations for the transformers are also included.
Antud arvutusi saab kasutada ka optimaalsete vahekohtade leidmiseks silmusvõrgus.
The main goal of the work was to determine the losses in the energy grid and the work has proven that transitioning the voltage from 6 kV to 10 kV would benefit the grid for around 0,4 % total energy losses.
Võimsuskadude vähenemine pingemuutusel on 64 %, kogutarbimisest on võimalik niimoodi kadusid vähendada ligikaudu 0,4 %.
It has a brief owerview of the grid, the transformers and cables in Viljandi and the changes it would undergo with changing the voltage from 6 kV to 10 kV.
Neist esimesed kaks on ülempinge poolelt nimipingega 110 kV ja Valuoja alajaam toimib ülepinge poolel nimipingel 35 kV.
This work has been done to understand the energy grid of the town Viljandi.
Seoses Elektrilevi perspektiiviga normaliseerida Eestis kasutatavad pinged, on päevakorras ka Viljandi alajaamade pingete normaliseerimine.
Field work was conducted from 17.07.2019–30.03.2020.
Välitöid tehti vahemikus 17.07.2019-30.03.2020.
The study at Uikala landfill was designed to last two years (2018–2020).
Uuringud Uikala prügilas olid planeeritud kaheks aastaks (2018-2020).
The most problematic landfill gas is methane, and it is therefore important to reduce methane emissions in landfills.
Kõige probleemsem prügilagaasis on metaan ning seetõttu on oluline vähendada metaani emissioone prügilates.
This project is a continuation of Oksana Tsibernaja’s Master’s thesis.
Käesolev töö on järjeks Oksana Tsibernaja magistritööle.
One alternative is to cover landfills with a methane degradation layer.
Üheks alternatiiviks on katta prügila metaanilagunduskattega.
Three stationary rings for holding gas chambers were installed into the sub-surface of both test sites, and an 8-level horizontal gas well with gas collection filters was installed inside both test site.
Mõlema katseala pinnakihi sisse süvistati gaasikuplite jaoks kolm statsionaarset rõngast ning mõlema katseala sisse paigaldati kaheksast horisontaalsest filterelemendist gaasikogumissüsteem.
The study of the efficiency of methane degradation layer at Uikala landfill
Metaanilagunduskatte efektiivsuse uuring Uikala prügilas
Comparing the two test sites, the one containing 0–40 mm fractions was more efficient, producing a smaller amount of methane emissions which were more stable.
Võrreldes mõlemat katseala, töötab 0-40 mm fraktsiooniga katseala paremini, kuna lenduva metaani emissioonid olid madalamad ja stabiilsemad.
Methane content inside the cover layer was measured using a portable gas analyser GA5000, and methane emissions were measured from the cover layer in the lab, while gas was collected by using vacuumed bottles.
Kattekihi seest mõõdeti metaani sisaldus portatiivse gaasianalüsaatoriga GA5000 kohapeal, kattekihi pinnalt koguti prügilagaasi vakumeeritud pudelitega laborianalüüsideks.
The largest emissions originated from the test site that contained 0–20 mm fractions.
Suurimad emissioonid olid 0-20 mm fraktsiooniga katsealal.
The aim of this Master’s project is to study the efficiency of the fine fraction of mechanically biologically treated (MBT) waste in degrading methane in the cover layer of the landfill.
Magistritöö eesmärgiks on uurida mehaanilisbioloogiliselt töödeldud (MBT) jäätmete kahe erineva peenfraktsiooni efektiivsust metaani lagundamisel prügila kattekihis.
Two adjacent experimental test sites "biowindow" were established in 2018 at the operating Uikala landfill located in Ida-Viru County.
Ida-Virumaal asuvasse Uikala prügila töötsooni rajati 2018. aastal kaks kõrvuti asetsevat eksperimentaalset katseala, nn „boiakent".
Landfills emit a considerable amount of landfill gas produced in the process of organic waste degrading in an aerobic environment.
Prügilatest eraldub märkimisväärses koguses prügilagaasi, mis tekib anaeroobses keskkonnas orgaaniliste jäätmete lagundamisel.
The results showed that a small amount of methane is emitted and released into the atmosphere from the test site.
Tulemustest selgus, et prügilasse rajatud katsealalt lendub metaani väikeses koguses.
0–40 mm and 0–20 mm MBT fractions were used as the cover layer material.
Katseala kattekihi materjalina kasutati mehaanilis-bioloogiliselt töödeldud olmejäätmete kahte fraktsiooni: 0-40 mm ja 0-20 mm.
Woodfuel is one of the most important one of these.
Neist kõikidest on üks olulisemaid puitkütus.
When comparing the competitiveness of timber price with oil price then in particular, it depends on the level of oil prices, as the price of timber is much more stable.
Kui võrrelda puidu hinna konkurentsivõimet nafta hinnaga, siis eelkõige sõltub see nafta hinna tasemest, sest puidu hind on palju stabiilsem.
The economy of the entire world is nowadays dependent on petroleum, which is among other things used for heat production.
Kogu maailma majandus sõltub tänapäeval naftast ehk maaõlist, mida kasutatakse muuhulgas soojuse tootmiseks.
In the course of the work, the author also set an objective to personally get to know two heat production companies that use biofuel for heat production, to understand why the heat plants have switched to using local fuels.
Töö käigus püstitas autor eesmärgi tutvuda ka isiklikult kahe soojaettevõttega, kes kasutavad sooja tootmiseks biokütust, et mõista miks katlad läksid üle kohaliku kütuse kasutamisele.
The increased collection of fuelwood in turn creates jobs and also contributes to economic growth.
Varutava puitkütuste koguste suurenemine omakorda tekitab juurde töökohti ja aitab kaasa majanduse kasvule.
Although oil reserves are still available, obtaining oil will become economically impractical, and at one point the presence and use of other fuel sources, for example bioenergy, will become important.
Kuigi naftavarude reserve veel on, muutub nafta kättesaamine keerulisematest kohtadest majanduslikult ebaotstarbekaks ning ühel hetkel on oluline fossiilkütuste kõrval ka teiste energiaallikate olemasolu, näiteks ühe võimalusena – bioenergia kasutamine.
Bioenergy refers to the energy obtained through the conversion of biofuels, where the energy source is organic material.
Bioenergia all peetakse silmas biokütuste muundamisel saadud energiat, kus energiaallikana kasutatakse orgaanilise ainet.
The empirical data collection was done by using a survey method that included open-ended questionnaires and interviews that were conducted with business leaders and specilists.
Empiiriliste andmete kogumiseks kasutas autor küsitluse meetodit ning andmekogumise instrumendiks olid lahtiste küsimustega ankeedid, samuti kogus autor teavet intervjuudega, küsitledes ettevõtete juhte ja spetsialiste.
In order to meet the aim, the author set the following research objectives: to explain the concept of bioenergy and the use of biofuel on the basis of various theoretical aspects; identify the theoretical advantages of biofuels compared to fossil fuels; give an overview of the wood resources and their usage for biofuel production in Põlva County; give an overview of the principles of the Põlva municipalities and the practices of using biofuel; analyse the technological solutions of heating plants that use biofuels and biofuel usage practices; identify the positive changes brought upon from transitioning heating plants in Põlva to using solid biofuels; and present the results and give author's proposals regarding the use of wood as a biofuel.
Eesmärgi täitmiseks seadis autor uurimisülesandena anda ülevaade Põlvamaa küttepuidu ressursist ning selle kasutamisest biokütuse tootmisel ning analüüsida Põlvamaal vallavalitsuste lõikes kasutatavaid soojamajandamise põhimõtteid ja biokütuse kasutamisepraktikaid, samuti analüüsida Põlvamaal biokütustel töötavate katlamajade tehnoloogilist lahendust ja biokütuste kasutamispraktikat; tuua välja tulemused ja autoripoolsed ettepanekud seoses küttepuidu kasutamisel bioküttena.
Since all fuelwoods that are part of the bioenergy sector are promising, then thanks to its large forest resources, Estonia has great potential to use biomass in the heating sector.
Kuna bioenergia valdkonda kuuluvatest energiaallikatest on perspektiivsed kõik puitkütused, siis on Eestil suur potentsiaal tänu ulatuslikele metsavaldustele biomassi kasutamisel energiaallikana soojamajanduses.
Therefore, for environmentally friendly and sustainable development, it is important to use renewable energy resources more widely, in order to cut costs.
Seetõttu on oluline keskkonnasäästliku ja jätkusuutliku energeetika arengu raames tulevikus võtta kasutusele üha laialdasemat taastuvad energiavarud.
An oveview of transition and use of local fuel on the example of Põlva County heating sector
Ülevaade kohalikule kütusele üleminekust ja selle kasutamisest Põlvamaa soojamajanduses
The aim of this thesis was to give an overview of the quantity and usage of bioenergy resources in the heating sector of Põlva County.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade bioenergeetiliste ressursside mahu ja kasutamise kohta Põlvamaa soojamajanduses.
The studies conducted revealed that the construction of woodfuel heat plants has increased, and that also the old fossil fuel heat plants are transitioning to using solid fuelwood.
Läbiviidud uuringutest selgus, et aktiviseerunud on puitkütuste katlamajade rajamine ja vanade fossiilkütuste katlamajade üleviimine tahkele puitkütustele.
Municipality surveys were conducted in all of the 13 parishes of Põlva County.
Vallavalitsuste küsitluse valimiks moodustusid kõik Põlvamaa vallad, mida on kokku 13.
From the example of Põlva County, it can be seen that the choice of appropriate technology for fuelwood should be based first and foremost on the fuel type (wood chips, firewood, briquettes, pellets) in the different rural municipalities, and if biofuel has been introduced, then this is because on the whole, the new fuel is cheaper (although the initial investments are high).
Põlvamaa näitel puitkütuse kasutuselevõtuks sobiva tehnoloogia valikul tuleb lähtutakse eelkõige kasutatavatest kütuse liikidest (hakkpuit, halupuit, briketid, pelletid ) erinevate vallavalitsuste lõikes.
In addition to environmental sustainability, the transitioning of heat plants to fuelwood use helps to increase the rate of fuelwood collection.
Kui aga katlamajad viiakse üle puidukütustele, siis suurendatakse puitkütuste nõudluse kasvu, mis omakorda aitab kaasa puitkütuste varumise suurenemisele.
Unfortunately, both in Estonia and in the rural municipalities of Põlva County, the energy use in the heating sector is expected to decline.
Eestis nähakse hetkel tendentsina kütuste kasutamise energia (elekter, soojus) vähenemist.
The literature review covers the production, properties, standardization and classification of motor oils.
Kirjanduse ülevaade hõlmab drifti olemust, mootoriõlide saamist, omadusi, standardiseerimist ning klassifitseerimist.
It was found out that all tested motor oils have extra high viscosity index, with viscosity index in the range from 163 to 173.
Selgus, et kõik testitud mootoriõlid on ekstrakõrge (ülikõrge) viskoossusindeksiga baasõlidel põhinevad õlid, mille viskoossusindeksid saadi vahemikus 163-173.
One important performance indicator of motor oils – HTHS – dynamic viscosity at 150 oC at a shear stress of 106 /s test was ordered from Finland Neste Oil´s Engine Laboratory.
Mootoriõlide üks oluline näitaja – HTHS- dünaamiline viskoossus 150 oC juures nihkepingel 106/s telliti Soomest Neste Oyj määrdeainete analüüsi laboratooriumist.
In the experimental part, three different oils: Lotos Diesel Fleet, Mannol Diesel Turbo and Yacco Galaxie GT 5W40 A3/B3, A3/B4 class were used in order to present the quality properties of these oils.
Eksperimentaalses osas teostati kolme erineva firma Lotos DIESEL FLEET, Mannol DIESEL TURBO ja Yacco GALAXIE GT mootoriõli A3/B3, A3/B4 klassi katsetused näitamaks nende õlide kvaliteediomadusi.
Engine oil Yacco Extreme GT suitable for circuit and drift compared to Mannol Diesel Turbo and Lotos Oil Diesel Fleet
Mootoriõli Yacco Extreme GT sobivus ringrajasõidule ja driftiks võrreldes Mannol Diesel Turbo ja Lotos Oil Diesel Fleet mootoriõlidega
The laboratory tests were made in the fuel laboratory of Institute Technology of Estonian University of Life Sciences to determine kinematic viscosities of oils at 40 oC and 100 oC. Additionally, viscosity index, ash content, freezing and flash point, density and base number were determined.
Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi kütuselaboris määrati õlide kinemaatilised viskoossused 40 oC ja 100 oC juures, viskoossusindeks, sulfaatne tuhasisaldus, leelisarv, hangumis- ja leekpunkt.
The aim of the thesis was to test and compare the properties of racing oil Yacco Galaxie GT with Lotos Diesel Fleet and Mannol Diesel Turbo motor oils.
Bakalaureusetöö eesmärk on testida ja võrrelda ringirajasõidu ja drifti Yacco Galaxie GT mootoriõli omadusi Lotos DIESEL FLEET ja Mannol DIESEL TURBO mootoriõlidega.
Also the change of kinematic viscosity from 40 oC to 100 oC was the smallest in Yacco Galaxie GT oil and the viscosity index was highest compared to other two engine oils.
Yacco õli paremust kinnitasid veel leekpunkt, kinemaatilise viskoossuse muutus 40 oC juurest 100 oC juurde, mis oli Yacco õlil kõige väiksem ja viskoossusindeks, mis oli kõige suurem võrreldes kahe teise mootoriõliga.
The HTHS test showed that Yacco Galaxie GT was the best engine oil in terms of performance and it provides slighlty higher oil pressure resistance on bearing surfaces compared to Lotos Oil.
HTHS test näitas, et Yacco Extreme GT mootoriõli tagab veidi suurema õlikile survetaluvuse laagripindadel võrreldes Lotos Oil õliga.
Mentioned fertilizer is special because of its semi-permeable resin coating which ensures dissolvement of nutrients during several months according to the plant needs.
Nimetatud väetis on eriline oma vaigukatte poolest, tänu millele vabanevad toiteelemendid järk-järgult mitme kuu jooksul vastavalt taime vajadusele.
Estonian strawberry growers have taken example from Dutch growers and have started to use controlled-release fertilizer (CRF) preplanting.
Eesti tootjad on võtnud Hollandi maasikakasvatajatelt eeskuju väetamise osas ja hakanud istutuseelselt kasutama kontrollitud toitainete lahustuvusega alusväetist.
In ‘Sonata’ only phosphorus content in leaves increased after the usage of CRF.
‘Sonata’ puhul suurendas alusväetise kasutamine oluliselt vaid lehtede fosforisisaldust.
Among horticultural farmers, strawberry production becomes more and more popular.
Tänapäeval on aiandustootmises üha enam populaarsust kogunud maasikakasvatus.
The aim of this master thesis was to determine the effect of using CRF preplanting on the leaves’ nutrient content and yield of strawberry cultivars ‘Sonata’ and ‘Polka’.
Antud magistritöö eesmärgiks oli uurida alusväetise ja üksnes tilkkastmissüsteemi kaudu väetamise mõju aedmaasika sortide ‘Sonata’ ja ‘Polka’ toitaintega varustatusele ja saagile.
Both treatments were fertilized via drip irrigation and via leaves at the same way.
Mõlemaid variante väetati tilkkastmissüsteemi ja lehe kaudu samadel aegadel ja samades kogustes.
However, the experiment was carried out in cool and rainy summer and the results could be different in different weather conditions and with other cultivars.
Antud magistritöö viidi läbi jahedal ja vihmasel suvel ja nendes tingimustes ei osutunud alusväetise kasutamine õigustatuks.
Although the preplanting CRF has been used for several years in Estonia already, some Estonian strawberry growers are not sure that the expensive base fertilizer gives enough additional yield to cover the costs.
Kuigi antud alusväetist on kasutatud juba aastaid, on Eesti maasikakasvatajate seas tekkinud küsimus, kas kuluka alusväetise kasutamine istutuseelselt reaalselt ka saagilisa toob ja kas alusväetis toimib Eesti kliimtingimustes ning meil kasvatatavate sortide puhul.
Fertilization experiment was conducted on a South Estonian production field in 2016.
Väetuskatse viidi läbi Lõuna-Eesti tootmisistandikus 2016. a. Alusväetisega variandis anti istutuseelselt kontrollitud lahustuvusega väetist, kontrollvariandis seda ei antud.
CRF increased significantly the number of ‘Polka’ flower clusters and number of leaves.
Alusväetis suurendas oluliselt ‘Polka’ lehtede ja õisikuvarte arvu, lisaks suurendas statistiliselt oluliselt ka ‘Polka’ lehtede lämmastiku- ja kaaliumisisaldust.
Total yield and fruit size was not affected in either of cultivars.
Alusväetise kasutamine ei suurendanud statistiliselt oluliselt kogusaaki ega vilja massi.
The effect of controlled-release fertilizer on the nutrient status and yield of ’Polka’ and ’Sonata’ strawberries
’Polka’ ja ’Sonata’ toiteelementidega varustatusele ja saagile
For the further investigation, an accurate and easily applied method should be developed.
Edaspidise uurimise käigus tuleks leida kontrollkaalumistele lihtsasti rakendatav ja täpsem metoodika.
The feed conversion ratios of diploids were lower by 8.4 – 24.6%.
Diploidide söödakoefitsient oli 8,4 – 24,6% võrra madalam.
Throughout the experimental period, triploids had the lowest mortality (5.1%), diploids with the same feeding regime had the highest mortality (7.5%) and diploids with the highest feeding regime had the mortality of 6.9%.
Kogu katseperioodi peale kokku oli triploididel kõige madalam suremus (5,1%), sama söötmisnormiga diploididel oli kõige suurem suremus (7,5%) ning kõrgema söötmisnormiga diploidide suremus oli 6,9%.
The individual weighing is time consuming and stressful for the fish and can be applied for the scientific purposes only.
Individuaalkaalumine on liiga aeganõudev ja kaladele stressitekitav, seetõttu rakendatav vaid teaduslikel eesmärkidel.
Losses from the eyed-stage to hatching were 1.1-0.9%.
Silmtäppmarja inkubeerimine oli edukas, kadu silmtäppfaasist koorumise lõpuni oli gruppidel 1,1-0,9%.
Incubating and growing diploid and triploid rainbow trout (Oncorhynchus mykiss) in closed recirculation incubator
Diploidse ja triploidse vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) inkubeerimine ja kasvatamine suletud veekasutusega inkubaatoris
The growth of diploids and triploids throughout the feeding period, fed by the same feeding plan, was similar.
Diploidide ja triploidide kasv söötmisperioodi jooksul oli sarnaste söötmisnormide juures ligikaudu sama.
In the real production conditions, the data from control-weighing provide important information about the growth rate.
Tootmistingimustes on kontrollkaalumised oluline indikaator iseloomustamaks kalade kasvu.
As the methodology of control-weighing could not provide enough accurate results and because the fish didn’t eat their entire daily ration every time (it is hard to estimate the amount of uneaten food), the given data about feed conversion ratios (FCR) are not very reliable.
Tulenevalt kontrollkaalumiste metoodika ebatäpsustest ning asjaolust, et kalad ei söönud alati 100% normist ära (osa sööta vajus vanni põhja või kandus väljavoolu), ei ole ka andmed söödakoefitsientidest väga usaldusväärsed.
Fish fed according to optimal feeding plan (higher feeding rate), grew much faster than fish fed according to lowest possible feed conversion ratio –feeding plan.
Optimaalse, ehk suurema söötmisnormi järgi söödetud kalad kasvasid märgatavalt kiiremini kui madalaima võimaliku söödakoefitsiendi tabeli järgi söödetud.
The economical benefit gained by applying the lowest possible feed conversion rate -feeding plan in small- and medium sized hatcheries does not overweight faster and more equal growth by optimal feeding.
Madalaima võimaliku söödakoefitsiendi saavutamisega saadud rahaline kokkuhoid ei kaalu väikese- ja keskmise suurusega inkubaatorites majanduslikult üles oluliselt kiiremat ja sealjuures ühtlasemat maimude kasvu.
The hypothesis, that triploid rainbow trout does not have a higher mortality during hatching and early life stages, was confirmed.
Kinnitati hüpoteesi, et triploidsete vikerforellide suremus nii koorumiseni, kui ka varajastes elustaadiumites peale söömahakkamist ei ole suurem diploidide suremusest.
The accuracy of group weighing tends to decrease with increasing the fish size.
Kuid grupis nõrutamisega kaalumisel tekkiv viga võib olla seda suurem, mida väiksem on kala.
The hypothesis, that diploid rainbow trout’s feed conversion is more efficient under the same feeding rate, can be confirmed.
Hüpoteesi, et söödakasutus sarnase söötmiskoormuse juures on diploididel parem, võib lugeda kinnitatuks.
It can be predicted, that the tendency would continue, because according to the statements in literature, diploids grow faster than triploids until reaching maturity.
Katseperioodi viimase kontrollkaalumise järgi oli aga diploidide kasv olnud parem ning vastavalt kirjanduses levinud seisukohtadele, et diploidid kasvavad suguküpsuse saabumiseni triploididest kiiremini, võib ennustada selle tendentsi jätkumist.
In conclusion it can be said, that triploid rainbow trout does not perform so well in all aspects, as diploid, but in optimal conditions the differences are minimal.
Kokkuvõtvalt leiab käesoleva töö autor, et triploidide kasvatamisel on küll mõningad puudused võrreldes diploididega, kuid need on optimaalsete kasvatustingimuste juures pigem marginaalsed.
The aim of the work was to compare the hatching rate, survival and also growth rate of triploid- and diploid late-mature all-female rainbow trout at different feeding rates.
Võrreldi diploidide ja triploidide koorumist, ellujäävust ja kasvu tulenevalt ploidsusest- ja söötmisnormidest.
As the hypothesis was set, the fish fed according to lowest possible feed conversion ratio –feeding plan had the best FCR, but it was lower only for 0.09.
Madalaima võimaliku söödakoefitsiendi järgi söödetud kala saavutas küll eeldatult madalaima söödakoefitsiendi, kuid kogutud andmete järgi oli see kõigest 0,09 võrra madalam ning sellega ei kaasnenud madalamat suremust, vaid hoopis ebaühtlasem kasv.
The trials were about incubating rainbow trout (Oncorhynchus mykiss) eyed eggs, and feeding the larvae in closed recirculating incubator.
Magistritöös viidi 2012. aasta kevadel läbi vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) marja inkubeerimise ja maimude kasvatamise katse suletud veekasutusega inkubaatoris.