natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, it is important that fields and grasslands are cultivated consistently because not cultivating can cause excessive spread of cultivated plants.
Samuti on oluline, et põldude ja rohumaade harimisega tegeletaks järjepidevalt, kuna nende sööti jätmine võib põhjustada kultuurtaimede liigset levikut.
Due to the actual problem that biological diversity is decreasing, it is very important to implement all the measures to protect our nature.
Kuna Eestis on bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aktuaalne probleem, siis on oluline, et selle kaitseks rakendataks kõikvõimalikke vajalikke meetmeid.
The aim of present work was to analyse the influence of papilionaceous plants on cultivated plants and take a stand if papilionaceous plants are dangerous to local biological diversity.
Käeoleva töö eesmärgiks oli analüüsida liblikõieliste taimede mõju kultuurtaimedele ning jõuda seisukohale, kas liblikõielised kultuurtaimed on ohuks lokaalsele bioloogilisele mitmekesisusele.
The outcome of the research work shows that papilionaceous cultivated plants are useful not harmful to biological diversity and the reasons are as following:  Papilionaceous grass improve decoy’s alimentary value in grassland and, therefore, cost on nitrogen fertilizer is lower  Papilionaceous grass improve soil structure and enrich it with organic- and plant decoy  Several papilionaceous grass (e. g. lucern) contain lots of nutrients and they are good plants for decoy  Papilionaceous grass increase soil’s fertility and give good crop People should have control about the growing and usage of papilionaceous cultivated plants, otherwise, their influence might be harmful and they might be dangerous to natural environment.
Uurimustöö tulemusena selgus, et liblikõielised kultuurtaimed on bioloogilisele mitmekseisusele pigem kasulikud kui kahjulikud ning seda järgnevatel põhjustel:  Liblikõielised heintaimed parandavad rohumaadel sööda toiteväärtust ning seetõttu on ka lämmastikväetistele tehtavad kulutused väiksemad.
The vehicle in the reasearch was a Lada 2111.
Uurimistöö läbiviimiseks valiti sõiduauto Lada 2111.
Engine torque decreased 0,26 – 4,2%.
Pööremomendid alanesid 0,26 – 4,2 %.
Add fuel usechanged combustion at low crankshaft speeds worse (800 - 3200 min-1).
Lisakütuste kasutamine muutis põlemisprotsessi madalatel väntvõlli pöörlemissagedustel halvemaks (800 – 3200 min-1); 7.
Engine power decreased compared to the result for gasoline 1,4 – 5,6%.
Võimsused vähenesid ainult mootoribensiiniga teostatud tulemusest 1,4 – 5,6 %.
The engine was tuned in order to get similar results, like the factory had.
Lisaks häälestati mootor, eesmärgiga saada tehase andmetele samalaadsed võimekusnäitajad.
Test fuel use brought the temperature lowering of the exhaust gases.
Katsekütuste kasutamine tõi kaasa väljalaskegaaside temperatuuri alanemise.
The temperature dropped more, the higher the concentration was of methanol in the mixture.
Temperatuur suuremat langust tähendati, mida suurem on metanooli kontsentratsioon segus; 6.
Arduino Uno R3 controled the pump and fuel injector.
Lisatoite juhtseadmeks valiti Arduino Uno R3, mis juhtis lisatoitesüsteemi lisapihustit ja pumpa.
In order to control the engine, new ECU (engine control unit) MegaSquirt II (MS II) was installed to the vehicle.
Mootori juhtimiseks paigaldati katseautole programmeeritav juhtseade MegaSquirt II, mille kasutamist õpiti tundma.
Oxides of Nitrogen (NOx) content decreased, which was higher on the test konsentraadiga methanol.
Lämmastikoksiidide (NOx) sisaldus vähenes, mida suurema konsentraadiga oli katsekütuses metanooli; 5.
The test fuel that had low contents of methanol lowered performance capabilities.
Madalate metanooli sisaldustega katsekütused alandasid võimekusnäitajaid.
The results showed, that the dosing of the test fuels in addition to gasoline, the fuel mixture becomes richer.
Katsekütuseid doseerides lisaks mootoribensiinile muutub küttesegu rikkamaks; 2.
The levels of components CO2 and O2 of the exhaust gas decreased when test fuels were used.
Heitgaaside komponentide (CO2 ja O2) sisaldus vähenes katsekütustega; 3.
Capacities indicators improved only pure methanol.. Power increased by 0,5% and torque with increased 1,6%.
Võimsus kasvas 0,5 % ja pööremoment suurenes 1,6 %.
This study was designed to investigate the effects of low biomethanol blends to the output of the engine parameters, whileadding alcohol based fuel to the regular gasoline.
Töö eesmärgiks oli lahjade metanoolisegude mõju uurimine sädesüütega mootori väljundparameetritele.
HC and CO components in the exhaust gases increase the share of which was more experimental fuel mixture with methanol.
Ohtlike komponentide (HC, CO) osakaal heitgaasides suurenes, mida rohkem oli katsekütuse segus metanooli; 4.
The effect of low grade bio-methaanol on the output parameters of a spark ignition engine
Lahja biometanooli mõju sädesüütega mootori väljundparameetritele
In the research, numerous tests were carried out and also analyzed.
Konstrueeriti ja paigaldati lisatoitesüsteem mis võimaldaks doseerida erinevaid katsekütuseid.
Testing equipment was prepaired to investigate the effects to the output parameters while using biomethanol and water mixtures in spark-ignition engine.
Antud lõputöö püstitatud ülesannete täitmistel uuriti kõigepealt biokütuste kasutamist sädesüütega mootorites nii ajaloos kui tänapäeval.
The engine was tuned on dyno with gasoline and with the use of auxiliary power system.
Sellest tingituna tõusis põlemisrõhk silindris ja tänu sellele suurenesid võimsu ja pöördemoment.
Sensors and actoators were adjusted to MS II.
MS II paigaldusega kaasnes olemasolevate andurite ja täituritega ühenduste loomine.
Engine power and torque was measured using a variety of alcohol fuels.
Täpsemalt uuriti biometanooli kasutamist lisakütusena sädesüütega mootoris.
Methanol and water fuel blends was not mixed with gasoline, but dosed with a separate power system.
Puhta metanooliga suurenenud võimekusnäitajad võivad olla tingitud mootori silindris põlemistemperatuuri kasvust, sest metanooli aurustus efektiivsemalt ja soodustas põlemist.
The fieldwork was carried out during July - September 2017, and during March - April 2018.
Välitöid tööd tehti juuli-september 2017 ja märts-aprill 2018.
In a sample area, the condition of all trees and stumps was evaluated, model trees were chosen to represent the forest stand, and their height and diameter were measured.
Proovialadel hinnati kõikide puude ja kändude seisundit, valiti puistut iseloomustavad mudelpuud ning mõõdeti nende kõrgus ja diameeter.
Spruce stands are most commonly in age classes where thinning is planned or has been recently performed, therefore it is important to evaluate the impact of thinning.
Kõige enam kasvab kuusikuid vanuseklassis, kus on harvendusraie alles teostatud või on planeerimisel, seetõttu on oluline hinnata harvendusraiete teostamist ja sellega kaasnevaid mõjusid.
The results show that thinnings created better conditions for healthy spruce trees, whereas the proportion of game damaged or dead spruce trees decreased.
Töö tulemustes selgus, et harvendusraie tulemusel loodi paremad kasvutingimused tervetele kuuskedele, vähenes ulukikahjustusega ja surnud kuuskede osakaal.
On the basis of the results obtained from the Master's thesis, more sample areas should be examined in spruce woods, to explain how the proportion of deciduous trees affects amount of damage caused in spruces by deer, as well as the spread of root rot.
Magistritöös saadud tulemuste põhjal tuleks tulevikus teha veelgi enam proovialasid kuusikutes, et selgitada kuidas mõjutab lehtpuude osakaal puistus põtrade poolt tekitatud kahjustuse ulatust ning juurepessu levikut.
In total, data was collected on 15 sample areas, each had a sampling area of 0.4-0.7 hectares.
Töös kasutatud andmed on kogutud RMK Järvamaa metskonna Rava metsandiku kuuse enamusega puistudest, kokku teostati andmete kogumist 15 eraldisel ja igale eraldisele valmistati prooviala suurusega 0,4-0,7 hektarit.
Directly after thinning, some dead spruce trees could be noted, but five years after thinning, the amount of dead spruce trees has increased.
Harvendusraie järgselt esines üksikuid surnud kuuski, kuid viis aastat pärast harvendusraiet oli tõusnud surnud kuuskede osakaal, keskmiselt 11% puistus olevatest kuuskedest oli surnud.
The amount of damaged spruces had increased by thinning, due to the machinery used to carry out the thinning.
Harvendusraie järgselt hinnatuna oli suurenenud muude vigastustega kuuskede osakaal, mis oli põhjustatud raiel kasutatud masinate poolt.
The purpose of this Master's thesis is to evaluate the changes by thinnings in spruce stands and to study the proportion of damaged or dead trees before and after thinning, as well as five years after thinning.
Uurida tervete, vigastatud ja surnud puude osakaalu enne ja pärast harvendusraiet ning viis aastat pärast harvendusraiet.
Vitality assessment of thinned spruce stands in Järvamaa forest district
Harvendusraietega mõjutatud kuusikute seisundi hindamine Järvamaa metskonnas
Also, the condition of the stumps was examined, establishing the proportion of root rot of stumps in the sample areas.
Hinnata kändude seisukorda ja selgitada südamiku mädanikuga kändude osakaalu puistus.
23 patient cases seen at the Small Animal Clinic of Estonian University of Life Sciences during November 2015 to March 2021 were analysed and a clinical characterization of the disease was assembled.
Uuring koondab 23 Eesti Maaülikooli Väikeloomakliinikus 2015. a. novembrist kuni 2021. aasta märtsini diagnoositud ja/või ravitud patsiendi juhtumite kirjelduse ja analüüsi ning haigussündroomi kliinilise iseloomustuse.
Feline (Felis catus) juvenile hyperplastic gingivitis: case series study
Kasside (Felis catus) juveniilne hüperplastiline gingiviit: juhtude seeria uuring
The aim of this thesis is to bring awareness of the disease to veterinarians.
Töö eesmärgiks on loomaarstide teadlikkuse tõstmine selle haigusseisundi osas.
The aetiology is unknown, and there is a scarcity of scientific literature describing the condition.
Seisundi etioloogia on teadmata ja seda käsitlevat teaduskirjandust on väga napilt.
The disease can be frustrating as it often requires veterinary dental intervention more than once.
Tegemist on frustreeriva haigusseisundiga, kuna sageli esineb vajadus korduva veterinaarstomatoloogilise ravisekkumise järele.
The condition is dissimilar to typical gingivitis by having excessive erythematous gingival tissue creating deep pseudopockets.
Seisund erineb tavalisest gingiviidist ulatuslike erüteemsete igemevohandite esinemise näol, mille tõttu moodustuvad igemetel sügavad igemevao pseudotaskud.
Feline juvenile hyperplastic gingivitis is a distinct type of gingivitis affecting the domestic cat during puberty.
Kasside juveniilne hüperplastiline gingiviit on kodukassidel murdeeas esinev spetsiifiline gingiviidi e. igemepõletiku vorm.
These answers were analysed and systematized.
Need vastused analüüsiti ja süstematiseeriti.
First method was analysing the documents.
Esimene meetod oli dokumentide analüüsi.
In general, the entrepreneurs were satisfied with the investments, but there are some exceptions.
Üldiselt on ettevõtjad rahul kohaliku omavalituse poolt tehtud investeeringutega, kuid leiduvad ka mõned erandid.
Local government of Räpina municipality wants to know how have their investments into tourism- and culture sectors impacted the local tourism entrepreneur.
Räpina vallavalitsus soovib teada, kuidas on nende tehtud turismi- ja kultuurivaldkonna investeeringud mõjutanud kohalikku turismivaldkonna ettevõtjat.
In conclusion it can be said that most of investments in the tourism sector by the local government in Räpina municipality have been positive for the local entrepreneur, but the positive impact could be much bigger if Räpina municipality unlocks its full potential as a tourism destination.
Selle tulemusena võib öelda, et ettevõtjatele on enamus kohaliku omavalitsuse investeeringud mõjunud positiivselt, kuid positiivne mõju võiks olla suurem kui valla täielik potentsiaali ära kasutada.
Local entrepreneurs have an opinion that Räpina municipality as a lot more potential as tourism destination.
Kohalikud ettevõtjad leiavad aga, et potentsiaali on Räpina vallal turismisihtkohana palju enam.
Impacts of toursim and culture sector investments to local entrepreneurs exaple of Räpina municipality
Turism- ja kultuurivaldkonna investeeringute mõju kohalikule ettevõtjale Räpina valla näitel
Thirdly there was an interview with the local entrepreneurs based on the answers from the development specialist.
Arenguspetsialisti vastuste põhjal intervjueeriti kohalikku ettevõtjat.
After that there was an interview with the local development specialist based on the documents.
Analüüsi põhjal intervjueeriti valla arenguspetsialisti.
The aim of this research was to study investments that the local government has made in to Räpina municipality tourism objects and what kind of impact these investments have had on the local entrepreneurs.
Töö eesmärgiks on uurida Räpina valla turismiobjektidesse tehtud mõju kohalikele ettevõtjatele.
Condition of old trees was the worst at Läänemaa sampling area, where 54 % of total evaluated ashes were dead.
Vanade saarepuude seisukord oli kõige halvem Läänemaal, kus 54% hinnatud saartest oli surnud.
The main purpose of this thesis is to evaluate the condition of common ash, in three Estonian regions – at Jõgeva, Viljandi and Lääne county.
Antud töö põhieesmärgiks oli hariliku saare tervisliku seisundi hindamine kolmes Eesti regioonis - Lääne-, Viljandi- ja Jõgevamaal, pidades silmas eelkõige saaresurma kahjustusi.
Survey of common ash (Fraxinus excelsior) health 5 years after discovering the ash dieback ( caused Hymenoscyphus pseudoalbidus) in Estonia
Hariliku saare (Fraxinus excelsior) seisundi hinnang 5 aastat pärast saaresurma tekitaja (Hymenoscyphus pseudoalbidus) esmaavastamist Eestis
Condition of common ash was visually evalueated at chosen test sites, as well as existance, numerousness and viability of the ash regeneration.
Proovialadel hinnati visuaalselt harilike saarte tervislikku seisundit ja saare järelkasvu olemasolu, arvukust ja elujõulisust.
At Viljandimaa sampling area, old trees were the healthiest, percentage of dead ashes was 26%.
Viljandimaal oli surnud saari kõige vähem, s.o 26%.
There was no statistically significant difference in numerousness of ash regeneration between sampling areas, however there was significant difference in percentage of symptomatic ash regeneration.
Järelkasvu arvukuses statistiliselt olulist erinevust proovialade vahel ei olnud, küll aga oli oluline erinevus haigustunnustega järelkasvu arvukuses – Luua proovialal Jõgevamaal oli haigeid taimi oluliselt vähem, kui Viljandi- ja Läänemaal.
In laboratory, the numerousness of apothecia of H. pseudoalbidus and production of ascospores was evaluated.
Laboris hinnati H. pseudoalbidus’e viljakehade arvukust ja seene eoste produktsiooni, samuti määrati kindlaks proovialadelt kogutud külmaseente täpne liigiline kuuluvus.
To compare the ascospores production of H. pseudoalbidus and the numerousness of apothecia on ash petioles, it became evident, that the spores discharge didn’t happen at the same time when was the highest number of apothecia on petioles.
Saaresurma tekitaja eoste produktsiooni ja viljakehade arvukust võrreldes ilmnes, et viljakehade tekkega ei kaasne kohest eoste küpsemist, vaid see toimub peaaegu nädalase nihkega peale viljakehade teket.
Besides that, potential connection between two main causers of dying ashes, ash dieback (caused H. pseudoalbidus) and Armillaria spp., was analysed.
Lisaks analüüsiti võimaliku saarte suremise põhjusena perekond külmaseent (Armillaria spp.).
Samples of symptomatical ash petioles (with apothecia of H. pseudoalbidus) and Armillaria spp.
Samuti koguti hariliku saare leherootse (võimalusel H. pseudoalbidus’e viljakehadega) ning külmaseente viljakehi.
Lately extensive dieback of common ash (Fraxinus exelcior L.) has been noted in Estonia as well as in many other European countries.
Eestis ja ka paljudes teistes Euroopa riikides on täheldatud hariliku saare (Fraxinus exelcior L.) ulatuslikku allakäiku, mis on nüüdseks seostatud parasiitse kottseenega, Hymenoscyphus pseudoalbidus (anamorf Chalara fraxinea).
No similar health condition of common ashes has yet been conducted in Estonia.
Saaresurma tekitaja eoste produktsiooni ja ilmaandmete vahelisi seoseid antud töös ei uuritud.
Also, definite species of Armillaria were determined.
Põhiliselt leidus proovialadel kahjustatud saartel tutt-külmaseent (Armillaria cepistipes).
Damage can be prevented and reduced by using a variety of control methods, including synthetic insecticides.
Kahjustusi on võimalik ennetada ja vähendada, kasutades erinevaid tõrjemeetodeid, sh sünteetilisi insektitsiide.
However, many insecticides are polluting to nature even in small amounts when released into the environment, which is why forest protection research is increasingly focusing on innovative, environmentally friendly biopesticides.
Paljud putukamürgid on aga ka väikestes kogustes loodusesse sattudes keskkonda saastavad, mistõttu üha rohkem pööratakse metsakaitselistes uuringutes tähelepanu uudsetele keskkonnasäästlikele biopestitsiidele.
The experiments used the oils resulting from pyrolysis of wood of different deciduous and coniferous trees (silver birch (Betula pendula), black alder (Alnus glutinosa), grey alder (Alnus incana), common oak (Quercus robur), common ash (Fraxinus excelsior), common aspen (Populus tremula), Norway spruce (Picea abies), larch (Larix spp)).
Katsetes kasutati erinevate leht- ja okaspuu puitudest (arukask (Betula pendula), sanglepp (Alnus glutinosa), hall lepp (Alnus incana), harilik tamm (Quercus robur), harilik saar (Fraxinus excelsior), harilik haab (Populus tremula), harilik kuusk (Picea abies), lehis (Larix spp)) pürolüüsil ehk utmisel saadud õlisid.
Pine weevils (Hylobius spp) are the most important pests of coniferous crops.
Männikärsakad (Hylobius spp) on kõige olulisemad okaspuuistutuskultuuride kahjurid.
The hypotheses of the work were that the feeding behavior of the large pine weevil is affected to different degrees by all the bio-oils used in the experiments, and the bio-oils have an inhibitory effect on the feeding activity of the large pine weevil.
Töö hüpoteesideks oli, et hariliku männikärsaka toitumiskäitumist mõjutavad erineval määral kõik katsetes kasutatud puiduõlid ning puiduõlidel on pärssiv mõju hariliku männikärsaka toitumisaktiivsusele.
The aim of this thesis was to study the effect of bio-oils obtained from wood pyrolysis on the feeding behavior of the large pine weevil under laboratory conditions.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida puidu pürolüüsil saadud puiduõlide mõju hariliku männikärsaka toitumiskäitumisele laboritingimustes.
As a result of the work, it was found that all bio-oils have an effect on the feeding behaviour of adult large pine weevils.
Töö tulemusena selgus, et kõik puiduõlid avaldavad mõju hariliku männikärsaka valmikute toitumiskäitumisele.
The effect of bio-oils on feeding behavior of the large pine weevil (Hylobius abietis (L.))
Puiduõlide mõju hariliku männikärsaka (Hylobius abietis) toitumiskäitumisele labortingimustes
Spruce, birch, grey alder and ash oils proved to be the most effective deterrents for test insects of both sexes.
Kõige tõhusamateks deterrentideks mõlemast soost katseputukatele osutusid kuuse-, kase-, halli lepa- ja saareõlid.
The quality of wood deteriorates and it causes pressure, consequently leading to splits.
Halveneb puidu kvaliteet ning tekivad pinged, mis võivad viia puidu lõhestumiseni.
It is suggested to carry forward with the following research in order to develop a fast, safe and efficient regime to dry pine boards.
Uurimist on soovitav tulevikus kindlasti jätkata, et oleks võimalik välja töötada kiire, ohutu ja tõhus režiim männiplangu kuivatamiseks.
The aim of the following paper is to give an overview of various problems associated with wood drying and of how to protect the wood from drying-related defects.
Järgnev töö püüab anda ülevaadet, erinevatest puidukuivatusega kaasnevatest probleemidest ning kuidas kaitsta puitu kuivatamisega kaasnevate defektide eest.
The following study used both the sources of Estonian and English authors, TORKSIM’s simulation of the drying process and Nardi’s kiln drier.
Töös kasutati erinevate autorite eesti- ja ingliskeelseid allikaid, TORKSIM´i simulatsiooniprogrammi ja Nardi kamberkuivatit.
This can be done by creating simulations in which to increase the temperature in driers and find the expediency of appliances using heat recovery while drying wood.
Simuleerida võiks temperatuuri tõstmisega kuivatites ning leida soojatagastusega seadmete kasulikkust puidu kuivatamisel.
Drying schedules of pine, case study of Nardi type camber dryer
Männiplangu kuivatusplaanide optimeerimise võimaluste uurimine Nardi tüüpi kamberkuivatis
An experiment was conducted to weigh sample blocks, and a program was used to create various simulations of drying schedules.
Viidi läbi katse prooviklotside kaalumise kohta ja loodi programmi abil erinevaid kuivatusrežiimide simulatsioone.
The analysis indicates that by increasing air velocity, it is not possible to achieve a determined moisture content in timber.
Uurimusest saab teada, et kuivatusrežiimi tuule kiiruse tõstmisel ja protsessi aja lühendamisel pole võimalik saavutada etteantud niiskussisaldust puidus.
The purpose of the study is to compare different methods of wood drying and observe how the quality of wood changes while using different drying schedules.
Uurimuse eesmärgiks on anda ülevaade kuivatusplaanide võrdlusest ja kuidas muutub erinevate kuivatusrežiimide puhul puidu kvaliteet.
Since 1997, the mean ratio for the vegetation period has decreased two times, which indicates a deterioration of the state of L. Peipsi.
Alates 1997. aastast on vegetatsiooniperioodi keskmine BZp/BPhyt väärtus vähenenud kaks korda, mis viitab järve seisundi halvenemisele.
Dynamics and Interactions of Phyto- and Zooplankton as Indicators of the Status of Lake Peipsi
Füto- ja zooplanktoni dünaamika ja nende omavahelised suhted kui Peipsi järve seisundi indikaatorid
About 20 years ago, the ecosystem of Lake Peipsi was in rather good state, but from the second half of the 1990s, the significant changes took place in the trophic level of the lake: algal blooms in summers became more intense and more frequent.
Veel 20 aastat tagasi oli Peipsi järve ökosüsteem võrdlemisi heas tasakaalus, kuid alates 1990ndate teisest poolest toimusid järve troofsustasemes olulised muudatused: sagenesid suvised massilised veeõitsengud ning nendega kaasnevad kalade suremised.
The aims of the study were: to ascertain how phyto- and zooplankton communities and their interactions respond to changes in the trophic level of L. Peipsi; to test in time and space the indicative value of zooplankton to phytoplankton biomass ratio (BZp/BPhyt) in assessing the interrelations between zoo- and phytoplankton and the trophic state of L. Peipsi; to find out how the ice cover duration of L. Peipsi influences the dynamics of nutrients and phyto- and zooplankton in spring.
Töö eesmärkideks olid: välja selgitada, kuidas füto- ja zooplanktoni kooslused on vastanud muutustele Peipsi järve troofsustasemes; hinnata zoo- ja fütoplanktoni biomassi suhte (BZp/BPhyt) indikatiivset väärtust Peipsi järve ökoloogilise seisundi hindamisel; uurida jääkatte kestuse mõju järve kevadisele füto- ja zooplanktonile ning vee biogeenide dünaamikale.
As the pressure of fish on zooplankton has declined, we conclude that cyanobacterial blooms and presence of cyanotoxins are the main reasons for the significant decrease in the amount of zooplankton.
Kuna kalade surve zooplanktonile on vähenenud, peame peamiseks zooplanktoni hulga kahanemise põhjuseks suviseid massilisi vetikaõitsenguid ning vetikamürke.
After the warm winters, the densities of thermophobic rotifers were low, while those of more eurythermic rotifers increased.
Pärast sooja talve oli külmalembeste keriloomade hulk madal, samal ajal kui eurütermsete keriloomade biomass tõusis.