natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Main objective of this thesis is to give an overview of compensation mechanisms for nature conservation restrictions, to provide possible solutions in offering compensations for forest owners and to analyze economic impact of nature conservation restrictions in Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade looduskaitseliste piirangute kompenseerimisest, välja pakkuda võimalikke lahendusi metsaomanikele hüvituste pakkumisel ning analüüsida looduskaitselistest piirangutest tulenevat majanduslikku mõju Eestis.
To reach the objectives, Estonian, Austrian, Latvian and Finnish nature conservation management systems and compensation mechanisms were compared and analyzed, concentrating on possible alterations for measures available in Estonia.
Töö käigus võrreldi Eesti, Austria, Läti ja Soome looduskaitse korraldust ning nendes riikides kasutusel olevaid meetmeid metsaomanikele looduskaitsest tingitud kitsenduste kompenseerimiseks, analüüsiti Eestis ja teistes uuritavates riikides olemasolevate kompensatsioonimeetmete erinevaid külgi, keskendudes eelkõige võimalikele muudatustele Eestis rakendatud meetmetes.
Analysis of economic impact showed, that in Järvselja protected area the offered Natura compensation will not cover potential loss of income from unmanaged forests.
Majandusliku mõju analüüsi käigus leiti, et Järvselja looduskaitsealal Natura hüvitis potentsiaalset saamata jäänud tulu ei korvaks.
After analyzing different nature conservation arrangements it was concluded, that in Estonia forest owners are not enough involved in planning of nature conservation and their interests and way of life is not considered in planning processes.
Analüüsides looduskaitse korraldust uuritavates riikides jõuti järeldusele, et eelkõige on Eestis puudus metsaomanike kaasamisest ning nende huvide ja väljakujunenud elukorraldusega arvestamisest.
To find the expense of fair compensation system, different forest types and typological distribution of protected private forests must be more thoroughly analyzed.
Tegelik metsa majandamisest saamata jääv tulu oleneb metsa omadustest, õiglasema hüvitusmeetme maksumuse leidmiseks on vajalik põhjalikum analüüs metsakoosluste tulususe ja kaitsealuste metsade tüpoloogilise jagunemise kohta.
Economic impact was analyzed by finding potential incomes and expenses using the area of protected forests.
Majandusliku mõju analüüs põhineb kaitsealuste erametsade pindaladele arvutatud potentsiaalsete kulude ja tulude leidmisel.
This bachelor thesis can be used to gain an overview of practice of nature conservation and compensation measures for nature conservation restrictions in different countries.
Bakalaureusetööd on võimalik kasutada teistes riikides kasutatavatest kompensatsioonimeetmetest ülevaate saamiseks, samuti Eesti erametsaomanikele looduskaitseliste piirangute hüvitamiseks meetmete väljatöötamise käigus.
It turned out that the entire process will need significantly less energy than potentially available from stumps.
Selgus, et kogu protsessis kulutatakse oluliselt vähem energiat kui kändudest hinnanguliselt saadakse.
Energetic analysis of stump extraction and potential environmental impacts
Kändude juurimise energeetiline analüüs ja võimalikud keskkonnamõjud
The use of stumps for bioenergy in Estonian forestry is a novel topic.
Kändude kasutamine bioenergia saamiseks on Eesti metsanduses uudne teema.
This work provides an overview of the stump harvesting and related problems with it, including different work operations (extraction, shredding, transportation), energy consumption, as well as a storage of nutrients and carbon in the soil and stumps.
Antud töö annab ülevaate kändude juurimisega ja kasutamisega seotud probleemidest, sealhulgas erinevate etappide (juurimine, purustamine, transport) energia kulust, aga ka toitainete ja süsiniku varust mullas ning kändudes.
Compared to the soil nutrient storages, the nutrient removed with the stumps is not considerable.
Võrreldes kasvukoha mullavarudega oli kändudega eemaldatav toitainete ja süsiniku kogus uuritud kasvukohatüüpides tagasihoidlik.
In Elva site, removed phosphorus formed 8-9 % from the total soil lactate soluble P storage and in Rõuge site 39%, respectively.
Elva ala puhul moodustas kändudega ära viidav fosfori kogus 8-9% mulla laktaatlahustuva fosfori varust, Rõuge alal oli vastav näitaja 39%.
Energy balance for using stumps for the production of energy are positive: after deduction of the different energy consumption types, the amount of potential energy obtained per hectare was in Elva study site 288 MWh and in Rõuge study area 230 MWh.
Kändude kasutamine energia tootmiseks on positiivse energiabilansiga: pärast erinevate energiakululiikide lahutamist oli hektarilt saadav potentsiaalne energiahulk vastavalt 288 MWh ja 230 MWh.
The energy efficiency of spruce stumps harvesting was similar in both study areas; to get one MWh of energy form stumps, about 20.9 kWh and 21.3 kWh energy was used.
Hariliku kuuse kändude juurimise tsükli energeetiline efektiivsus oli sarnane: ühe MWh saamiseks kulutati energiat vastavalt 20,9 kWh ja 21,3 kWh.
The aim of the study was to analyze energetic balance and potential environmental impacts (loss of nutrients and carbon) of the Norway spruce (Picea abies L. Karst) stump harvesting in Oxalis and Vaccinium myrtillus site type.
Käesoleva uurimustöö peamisteks eesmärkideks oli analüüsida hariliku kuuse (Picea abies L. Karst) kändude juurimise energeetilist bilanssi ja juurimisega kaasnevaid mõningaid võimalikke keskkonnamõjusid (toitainete ja süsiniku kadu) jänesekapsa ning mustika kasvukohatüübis.
The nitrogen and carbon bound in the stumps and hence removed from the site accounted for 1.2-4.4% and 39% of the respective soil pools, respectively.
Alalt juuritud kändudega ära viidav lämmastiku kogus moodustas keskmiselt 1,2-4,4% ja süsiniku kogus 11-33% vastavast varust mullas.
The total estimated stump harvesting energy costs in Elva (Oxalis site type) study area was 6.2 MWh and in Rõuge (Vaccinium myrtillus site type) study area 5.0 MWh per hectare.
Kogu kändude käitlemise tsükli hinnanguline energiakulu hektari kohta oli Elva katsealal 6,2 MWh ja Rõuge katsealal 5,0 MWh.
Hyrdaulic scheme was simulated on Festo program FluidSim.
Lisaks simuleeriti hüdroskeemi Festo programmi FluidSim keskkonnas.
Plastic film collector development project
Kilemultškoguri arendusprojekt
This master thesis is about modeling and designing plastic film collector.
Käesolev magistritöö käsitleb kilemultškoguri modelleerimist ning projekteerimist.
After that in Nastran NX simulations on yield stress and displacement were made and failed details were strengthened.
Pärast seda teostati Nastran NX keskkonnas tugevussimulatsioonid ning selles põrunud sõlmi ning detaile tugevdati.
Subsequent approch should involve developing plastic film cleaning device and after that building a prototype.
Edasine magistritöö käsitlus võiks viia kilepuhastusmehhanismi arendamiseni ning peale seda seadme prototüübi valmisehitamiseni.
After determing the force needed the original model designed in Solid Edge ST8 was remodelled and driving resistance is calculated.
Peale katsete teostamist sai algse mudeli Solide Edge ST8 keskkonnas remodelleerida ning arvutatada välja ka tööseadiste veotakistus.
Inital price calculations were also made and simplified manual is written for device.
Teostatud on ka algne hinnakalkulatsioon ning on kirjeldatud seadme kasutamist.
In this thesis research is made about different solutions from all over world that has been used for collecting plastic mulch.
Töös on tutvutud erinevate maailmas olevate lahendustega ja uuritud alternatiivseid võimalusi kile eemaldamise probleemiga tegelemiseks.
Transmission ratio, drive torque and rotation frequency were also calculated.
Arvutati välja ka vajalikud ülekande arv ja ülekantavad momendid ning pöördesagedused.
For wind-up drive hydraulic motor is used.
Kerimismehhanismi ajami valikul langetati otsus hüdromootori kasuks.
While doing that it was determined that hydraulic motor with calculated transmission can maintain needed rotation frequency while being loaded.
Simuleerimisel kontrolliti ka seda, kas hüdromootor suudab säilitada piisava pöörlemissageduse koormamisel.
The need for this device is originated form the need for reasonably priced plastic mulch collector that can also be used with small tractors.
Vajadus sellise seadme järele tekkis kuna hetkel puudub meie turul mõistliku hinnaklassiga seade ning samuti ei ole need mõeldud väiketraktoriga käitamiseks.
For determing force needed for extracting plastic from soil special methodics is developed.
Selleks, et välja selgitada kile eemaldamiseks vajalik jõud, töötati selle jaoks välja metoodika ning viidi läbi katsed.
Effect of plant growth regulator and additional nitrogen fertilization in spring on the seed yield and seed quality of timothy (Phleum pratense L.)
Kasvuregulaatori ja kevadise täiendava lämmastikväetise mõju põldtimuti (Phleum pratense L.) seemnesaagile ja seemnete kvaliteedile
There is a plan to make this project real in the near future.
Lähitulevikus on plaan antud eskiisprojekt ellu viia.
The result relies on only theory and any practical using is not found at the moment.
Tulemus tugineb puhtalt teoorial ning hetkel ei ole projekteeritud uus vedrustuse lahendus praktilist kasutust leidnud.
This work’s main goal was set because the need of improving the race car’s, Lada S1600, quality of driving inc. handling, accelerating and resistance of hit loads, which are caused of bumpy roads.
Antud töö eesmärk püstitati, kuna lähtesõidukil, ralliautol Lada S1600, taheti parandada sõiduomadusi sh. juhitavust, kiirendamist ja teepinna konarluste põhjustatud löökkoormustele vastupidavust.
The main goal was set to replace Lada S1600’s existing solid axle by projecting a new independent rear axle suspension.
Töö eesmärgiks seati projekteerida ralliautole LADA S1600 hetkel olemasoleva sõltuva tagasilla lahenduse asemel uus sõltumatu tagasilla lahendus.
In the process of this work different rear suspensions and Lada S1600’s existing solid axle were introduced and then the new independent rear axle was projected.
Töö käigus tutvustati erinevaid tagasilla vedrustuste lahendusi, tutvustati hetkel lähtesõidukil esinevat tagasilla vedrustuse süsteemi ning seejärel pakuti välja võimalik uus tagasilla vedrustuse süsteem.
There has not been a thesis written on a similar subject before.
Sarnasel teemal eelnevalt töid kirjutad ei ole.
Different books and internet sources have been used as theoretical sources.
Teoreetiliste allikatena on kasutatud erinevaid raamatuid ning internetiallikaid.
Two weaknesses of Otepää parish arose from this baccalaureate thesis: 1) most activities are outdoors, so they are highly reliant on weather conditions, 2) most activities in the parish are often targeted at groups so they are not readily available for all tourists.
Bakalaureusetööst selgus, et Otepää vallal on kaks suurt nõrkust: 1) enamus tegevusi toimuvad väljas, sellest tingituna on ilmastikust sõltuvus väga suur, 2) enamus tegevusi vallas on mõeldud gruppidele kasutamiseks ning ei pruugi olla alati kõigile kättesaadavad.
Author suggests to start with promoting inner marketing.
Autor teeb omapoolse ettepaneku, et alustada tuleks sisemise turunduse arendamisega.
The parish must market itself more for their entrepreneurs and locals so that they would be more enthusiastic about their home parish as well as pass the enthusiasm onto visiting tourists.
Vald peab rohkem end oma ettevõtjatele ja elanikele turundama, et nad oleksid entusiastlikumad oma kodukoha suhtes ning annaksid seda tunnet edasi ka turistidele.
The purpose of this thesis is to clarify which factors facilitate place marketing in Otepää parish, to group them by different characteristics and to give recommendations on how to best use the factors in practical marketing.
Töö eesmärgiks on välja selgitada, millised on kohaturundusele kaasa aitavad tegurid Otepää vallas, grupeerida need erinevate tunnuste järgi ning anda soovitusi, kuidas erinevaid tegureid praktilises turunduses kõige paremini ära kasutada.
During writing the baccalaureate thesis an interview with a marketing specialist was conducted as well as a questionnaire with both locals and tourists.
Bakalaureusetöö tegemisel viidi läbi intervjuu turismispetsialistiga ning seejärel küsitlus kohalike ja turistidega.
The present baccalaureate thesis will be one of the substrates for creating a marketing and promoting plan for Otepää parish.
Käesolev bakalaureusetöö läheb üheks alusmaterjaliks Otepää vallale turundus- ja arendustegevuste plaani koostamiseks.
Factors influencing place marketing on the example of Otepää parish
Kohaturundust mõjutavad tegurid Otepää valla näitel
Overall tourists see the parish as better, more beautiful and functional than the locals.
Küsitluse analüüsist tuli välja, et kohalike ja turistide arvamused valla suhtes lähevad suuresti lahku ning üleüldiselt näevad turistid valda ilusama ja paremana kui kohalikud.
The present thesis aims to find the factors impacting place marketing on the example of the Otepää parish.
Käesolev lõputöö on suunatud kohaturundust mõjutavate tegurite välja uurimisele Otepää valla näitel.
Nowadays all destinations compete against each other to bring in the most tourists.
Tänapäeval konkureerivad omavahel turistide enda poole võitmises kõik sihtkohad ning seetõttu tuleb suurt tähelepanu pöörata jätkusuutlikule kohaturundusele, kuna see tagab edu majanduses.
Raising of young animals for herd renewal is a significant cost factor in dairy cattle production.
Noorloomade kasvatamine karja uuendamiseks on oluline kulu piimatootmises.
The feeding, rearing and keeping of young cattle has been well planned and organized in the company.
Noorloomade söötmine, kasvatamine ja pidamine on ettevõttes hästi planeeritud ja korraldatud.
The BA thesis makes use of the accounting expenditure of the young stock in AS Väätsa Agro and an interview has been conducted with a young stock specialist and a vet in order to complement the results of the statistikal analysis.
Bakalaureusetöös kasutatakse AS Väätsa Agro raamatupidamise noorkarja kuludokumente ning viiakse läbi intervjuu noorkarja spetsialisti ja veterinaararstiga täiendamaks statistilise analüüsi tulemusi.
Young stock are raised in the farm, the animals are not outsourced.
Noorloomad kasvatatakse ettevõttes, loomi sisse ei osteta.
Young stock is usually reared for two years before being incorporated into the milk production system.
Noorloomi kasvatatakse tavaliselt kaheaastase perioodi jooksul enne piimatootmissüsteemi lülitamist.
The farm uses extended reproduction.
Tegemist on laiendatud taastootmisega.
During the examined period, feeding costs and veterinary expenses have risen significantly, the fixed costs of the company have moderately decreased.
Uuritaval perioodil on oluliselt suurenenud söödakulud ja veterinaarkulud, ettevõtte püsikulud on veidi vähenenud.
The raising costs of one young animal, taking into account 660 feeding days, have increased during 2018 – 2019.
Ka ühe noorlooma üleskasvatamise kulud, mille puhul arvestatakse 660 söötmispäevaga on perioodil 2018/2019 suurenenud.
During this periood, proper and economically optimal conditions should be created for the feeding, housing and care of animals, taking into account their health and welfare.
Sellel perioodil tuleb luua looma tervist ja heaolu silmas pidades söötmise-, pidamise- ja hooldamise tingimused, mis on ka majanduslikus mõttes optimaalsed.
Reproduction of Heifer Herd and Involved Expences in AS Väätsa Agro Company during 2015 – 2019
Piimakarja taastootmine ja sellega kaasnevad kulud ettevõttes AS Väätsa Agro aastatel 2015-2019
The number of both heifers and young cattle has steadily grown, except in 2019 when the number of young animals decreased because of diseases.
Ettevõttes on uuritaval perioodil nii piimalehmade kui noorloomade arv suurenenud, va aastal 2019, mil noorloomade arv haiguste tõttu vähenes.
The costs for raising a young animal include all expenses during a period starting from the birth of the calf till it is giving birth itself, 22 months on average.
Noorloomade kuludena arvestatakse kulusid vasika sünnist kuni poegimiseni, keskmiselt 22 kuud.
The objective of this BA thesis is to investigate and explain the raising process of young stock in AS Väätsa Agro company and related expenses during the period of 2015 – 2019.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada, kuidas toimub noorkarja üleskasvatamise protsess ettevõttes AS Väätsa Agro ning millised kulud sellega kaasnesid aastatel 2015-2019.
The overall costs for raising one young animal, the feed costs of one feeding day and average costs of one feeding day have not changed much during 2015 – 2018.
Ühe noorlooma kulud kokku, söötmispäeva söödakulud ja söötmispäeva keskmised kulud ei ole aastatel 2015-2018 oluliselt muutunud, aastal 2019 on aga suurenenud, sest loomade arv on haiguste tõttu vähenenud.
The results are as follows: SP80 – 0,17 m; SP60 – 0,16 m; MM120 (RTK) – 0,29 m; MM120 (PP) – 0,47 m. MM50 belonged to I class as its results stayed between 0,75-1,00 m. The results for MM50 without correction was 2,69 m. This shows that MM120 (RTK) device, which uses both GPS and GLONASS.
Tulemused on järgmised: SP80 – 0,17 m; SP60 – 0,16 m; MM120 (RTK) – 0,29 m; MM120 (PP) – 0,47 m. I klassi kuulus seade MM50, mille tulemus jäi vahemikku 0,75 – 1,00 m. MM50 ilma parandita tulemus on 2,69 m. Seega, võib kasutada põldude pindala määramisel MM120 (RTK) seadet, kus on kasutusel nii GPS kui ka GLONASS.
The measurements were done with 8 sessions, where every session had 4 repetitions (2 clockwise, 2 counterclockwise).
Mõõtmised teostati 8 sessioonina, kus igas sessioonis oli 4 kordust (2 päripäeva, 2 vastupäeva).
The correct assessment of area is very important mainly to the landowner, but also to different establishments (e.g. PRIA).
Pindala õige määramine väga oluline just eelkõige maaomaniku enda, aga ka ametiasutuste (nt PRIA) jaoks.
These three devices went through the validation test.
Ja need kolm seadet läbisid valideerimistesti.
Nowadays RTK/GIS-GNSS devices are used widely and in different areas.
Tänapäeval kasutatakse RTK/GIS-GNSS seadmeid laialdaselt ja mitmes valdkonnas.
Accurate measurement data gives right results in documents and also same understanding of the results of measurements.
Sest täpsed mõõtmisandmed viivad õigete tulemusteni dokumentides ja ühtse arusaamiseni mõõtmistulemustest.
The results showed that for three of the four devices in use the accuracy was under 0,5 meters, so they were III class.
Töö tulemusena selgus, et kasutatud neljast seadmest kolmel jäi täpsus alla 0,5 meetri ehk III klass.
Area designation GIS GNSS equipment and the result of the influence of various factors
Pindala määramine GIS-GNSS-seadmega ning erinevate tegurite mõju tulemusele
To achieve this, we made test measurements in six different ways and conditions on test places, where the measuremnts were made with real time corrections and without them to have a way to compare the results.
Selleks viidi läbi katsemõõtmised kuuel erineva kuju ja tingimustega katsemaaüksusel, kus teostati mõõtmised nii reaalaja paranditega kui ilma paranditeta, et oleks olemas võrdlusmoment.
RTK GNSS devices are mostly used by land surveyors (geodesists, surveyors).
Suurimaks RTK GNSS-seadmete kasutajateks on maamõõtjad (geodeedid, maamõõtmist teostavad isikud).
The goal of this work is to find out could validation process with RTK correction be carried out on GIS-GNSS devices from VRS network and to compare the results with not corrected data and also post-processed data.
Töö eesmärk on välja selgitada kas GIS-GNSS-seadmetele saab teostada valideerimisprotsessi RTK parandiga VRS-võrgust ning võrrelda erinevaid seadmeid omavahel.
With the accelerating development in the world, there is a greater need to be mobile.
Maailma üha kiireneva arenguga on tekkinud suurem vajadus olla mobiilne.
In the framework of this work, data has been collected from existing surveys on the Internet.
Antud töö raames on tehtud andmete kogumine internetist olemasolevatest uuringutest.
All the experiments discussed in the work and their test results have been performed in the laboratories of the Technical Institute of the Estonian University of Life Sciences.
Kõik töös käsitletavad katsed ning nende katsetulemused on teostatud Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi laborites.
As a result, there is an increased need for vehicles that run on internal combustion engines that use fossil fuels, which in turn are harmful to the environment.
See tõttu on suurenenud vajadus sõidukitele, mis töötavad sisepõlemis mootoritega, mis kasutavad fossiilkütuseid, mis omakorda on kahjulikud meid ümbritsevale keskkonnale.
Analysis of the experimental data showed that 10 mg of zinc oxide nanoparticles had no significant effect on diesel fuel.
Katseandmeid analüüsides selgus, et 10mg tsinkoksiid nanoosakestel ei olnud märgatavat mõju diislikütusele.
The Impact of ZnO Nano-additives in Diesel Fuel on the Efficiency Parameters and Exhaust Gas Emission of a Diesel Engine
Diiselkütuse ZnO nanolisandite mõju diiselmootori effektiivsusparameetritele ja heitgaaside emissioonile
Therefore, the aim of the study was to investigate the effect of ZnO nanoparticle on diesel fuel on the fficiency of diesel motors.
Töö eesmärgiks oli uurida missugust mõju avaldab ZnO nanoosakene diiselkütusele.
Additionally the author brings out the means of nature conservation in Estonia and the possibilities offered for spending time in nature.
Lisaks toob autor välja, mida on tehtud Eestis looduse säilitamiseks ja milliseid võimalusi on pakutud looduses viibimiseks.
The practical value of this thesis is, that the author has explained and with research results has assured, that the mentalities of the target group towards nature are not negative, but it is important to continue the research and recommendably study younger target group, to find out their attitudes towards nature and acknowledge the value of nature and help to preserve their connection with nature.
Käesoleva töö praktiline väärtus seisneb selles, et töö autor on oma töös selgitanud ja uurimistulemustega teinud kindlaks, et uuritud sihtrühma hoiakud ei ole looduse suhtes negatiivsed, kuid on oluline uurimist jätkata ning uurida soovitavalt nooremat sihtrühma, et nende hoiakuid looduse suhtes teada saada ja teadvustada looduse väärtust ning aidata neil säilitada sidet loodusega.
In the end the author makes conclusions and reasons the accordance of the results to the purpose raised in the beginning of the thesis.
Lõpetuseks teeb autor järeldused ning arutleb, kuivõrd tulemused vastavad algselt püstitatud eesmärgile.
The thesis is divided into two parts, from which the first, theoretical part, relying on literary sources, gives an overview of the aspects, that influence people’s attitudes towards nature.
Käesolev töö jaguneb kaheks osaks, millest esimene on teoreetiline, kus antakse kirjanduslike allikate põhjal ülevaade aspektidest, mis mõjutavad inimeste suhtumist loodusesse.
The main obstacles for spending time in nature are the lack of time and finances, reasons deriving from the personality and comfort of the individual and lazyness and inactiveness.
Looduses viibimist takistavad peamiselt ajanappus ja rahapuudus, indiviidi isiksusest ja mugavusest tulenevad põhjused nagu laiskus ja ettevõtmatus.
In the beginning of the second, empirical part of the thesis, the choise of methodology and selection and the methodology of compiling and carrying out the questoning, is substantiated.
Töö teise, empiirilise osa alguses põhjendatakse metoodika ja valimi valikut, küsitluse koostamise ja läbiviimise metoodikat.
Attitudes towards nature, changes in mentality and influential factors
Suhtumine loodusesse, muutused hoiakutes ja mõjutajad
To conlude the research, people, who answered the questionnaire, are positively disposed towards nature, more time is spent in nature and there is a wish to do even more so.
Uuringu tulemuste kokkuvõtteks võib öelda, et vastajad on looduse suhtes hästi meelestatud, looduses viibitakse rohkem, ning soovitakse seda veelgi enam teha.