natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hopefully, in the future there are more and interesting programs because of the visitors’ activity by visiting the programs.
Kui selliseid hakkajaid õpetajaid ja õpilasi jätkub, kes viitsivad ja peavad vajalikuks loodusõppeprogrammidel käia, siis loodan, et tuleb ka uusi ja huvitavaid programme lisaks ja jäävad ka endised püsima.
It’s good to say that people are still interested in nature when all the others industrialize.
Hea tõdeda, et praeguse linnastumise ajastul peetakse siiski loodust ning sealhulgas metsa, sealseid liike tähtsaks ja vajalikuks õppimaks.
All known virulence factors were found from all studied countries, the most common virulence factors were R1, R2, R3, R4, R6, R7, R10, R11.
Kõik virulentsusfaktorid (R1 – R11) esinesid kõigis Balti populatsioonides, kusjuures enim levinud virulentsusfaktorid olid R1, R2, R3, R4, R6, R7, R10, R11 ning harva esinesid R5, R8 ja R9 virulentsusfaktorid.
Phenotypic characterisation of potato late blight pathogen Phytophthora infestans in Baltic countries
Kartuli-lehemädaniku tekitaja Phytophtharainfestans Baltikumi populatsioonide fenotüübiline iseloomustamįne
Potato late-blight is one of the most destructive diseases of potato (Solanum tuberosum L.) worldwide; it is caused by the oomycete Phytophthora infestans (Mont.) de Bary.
Kartulikasvatuses suurimaid saagikadusid põhjustav kartulihaigus on kartuli-lehemädanik, mida tekitab seenetaoline organism Phytophthora infestans (Mont.) de Bary.
The disease is also a serious problem for potato growers in the Baltic countries, where the average losses are 15-30% and if the weather during the vegetation period is favourable for P. infestans, then the loss of yield can go up to 50%.
Kartuli-lehemädanik on tõsine probleem Eesti, Läti Leedu kartulipõldudel, kus keskmine saagikadu on 15 – 30% ning patogeenile soodsates tingimustes kuni 50%.
Also the results in Estonian, Latvian and Lithuanian populations of the pathogen, concerning the metalaxyl-resistance, during 2010-2013 were quite similar with domination by metalaxyl-sensitive isolates.
Samuti näitasid uuringud, et patogeeni metalaksüüli-resistentsus oli Eesti, Läti ja Leedu populatsioonides sarnane – domineerisid metalaksüülile tundlikud tüved.
In general, the populations of P. infestans are similar in Estonia, Latvia and Lithuania.
Doktoritöö peamiseks eesmärgiks oli võrrelda P. infestans’i populatsioonide fenotüübilist varieeruvust Eestis, Lätis ja Leedus.
The results revealed that the mating type ratio in Estonian, Latvian and Lithuanian populations of P. infestans, was close to 1:1 throughout the studied years, furthermore, mating types A1 and A2 were present in the same fields at the same time, indicating possible sexual reproduction in these pathogen populations.
Lisaks selgus, et paarumistüüpide suhe P. infestans’i Eesti, Läti ja Leedu populatsioonides osutab sugulisele paljunemisele, mis tähendab, et muldade saastumise oht kauapüsivate püsieostega on reaalne.
The main aims of the this study were to determine the general characteristics of the populations of P. infestans in the Baltic countries, in terms of mating type, reaction to metalaxyl and pathotypic diversity.
Käesoleva uurimistöö tulemustest järeldub, et kolmes Balti riigis esineva patogeeni populatsioonid on fenotüübilt väga varieeruvad ning keerulised ning järjepidev haigustekitaja populatsioonide monitooring Balti riikides on oluline, et olla kursis patogeeni iseloomu muutustega ning vajadusel korrigeerida haiguse ennetus- ning tõrjesüsteeme.
Holmi park design Project: The grid
Holmi pargi kujundusprojekt: Ruudustik
The challenging and problematic parts of the area are difficulties entering the riverside with bikes, wheelchairs and baby carriages; prevented observable territory from inside the area to the outside; drabness and minimal usage of the area.
Ala probleemseteks kohtadeks on raskendatud juurdepääsud jõeäärsele kalda alale rataste, ratastoolide ja lapsevankritega; kohatine takistatud vaadeldavus alalt välja poole ning ala üldine üksluisus ja vähene kasutamissagedus.
The main objective of the labour is creating a special and attractive landscaping solution, meanwhile solving all the problems that were previously mentioned.
Töö eesmärk on ainulaadse ja atraktiivse kujunduslahenduse loomine, lahendades seejuures ka eelnimetatud probleemsed aspektid.
This Bachelor’s labour is made for Holm’s Park landscaping project, located in the centre of Tartu.
Antud bakalaureusetöö on loodud Tartu kesklinnas asuva Holmi pargi kujundusprojektiks.
New solution offers better access to the riverside, considering all the pedestrians’ and cyclists’ needs.
Uus lahendus pakub paremaid ligipääse jõeäärsele alale, arvestades kõikide liiklejate vajadustega; paremaid vaadeldavuse lahendusi pakub vaateplatvorm ning mitmekesisust ja omanäolisust annavad dekoratiivsed postid ja sirgejooneline kujundusstiil.
A further research would definitely give a more detailed overview of the theme.
Antud teemat tuleks põhjalikuma ülevaate saamiseks kindlasti edasi uurida.
According to the results the hybrid winter rye bales contained 39,3% solids, 5,9% crude protein, 8,35 MJ/kg metabolising energy, 4,1% crude ash, the digestibility of an organic substance was 56,5%, the total amount of acids was 35g/kg in solids and the average pH was 4,25.
Analüüsi tulemused näitasid, et tali hübriidrukki rullsilos oli kuivainet keskmiselt 39,3%, toorproteiini 5,9%, metaboliseeruvat energiat 8,35 MJ/kg kuivaines, toortuhka 4,1%, orgaanilise aine seeduvus 56,5%, hapete koguhulk oli 35g/kg kuivaines ja keskmine pH 4,25.
In animal husbandry industry lots of smaller and average enterprises use the round bale technology and are interested in producing high quality and nutritious animal feed that does not require extra investments into machinery or infrastructure.
Paljud väiksemad ja keskmise suurusega loomakasvatusettevõtted kasutavad rullsilo valmistamise tehnoloogiat ning on huvitatud kvaliteetse ja energiarikka sööda tootmisest, mis ei nõuaks lisainvesteeringuid tehnikasse ega infrastruktuuri.
The sample tests from the silage were taken on 30th November 2020 and on 21st February 2021 and analysed in the labs of the Institute of Veterinary Medicine and Animal Sciences of the Estonian University of Life Sciences.
Silodest võeti proovid 30. novembril 2020. aastal ja 21. veebruaril 2021. aastal ning viidi analüüsimiseks Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi sööda ja ainevahetuse uurimise laborisse.
Hybrid winter rye bale silage quality
Hübriid talirukki rullsilo kvaliteet
The bale silage, which was tested in the current research, was produced by Aama Agro OÜ in the year 2020 when the rye was in the soft-dough stage.
Töös analüüsitud rukkisilo on toodetud 2020. aastal Aama Agro OÜ põldudelt, mil rukis oli vahaküpsuse faasis.
The aim of the thesis paper is to find out how the whole crop rye silage fermentation works; what is the role of bacterial enzymes and what is the amount of nutrients of hybrid winter rye bale silage.
Töö eesmärgiks on uurida, kuidas hübriid talirukis rullis sileerub, millist mõju avaldavad bioloogilised silokindlustuslisandid ja millised on hübriid talirukki rullsilo toitainete sisaldused.
The bacterial enzymes SiloSolve FC and BioDry were used in the silage production.
Silo tootmisel kasutati kahte bioloogilist silokindlustuslisandit (SiloSolve FC ja BioDry), lisaks tehti osa silorulle lisandita.
The use of the whole crop rye round bale silage makes it possible.
Tervikkoristatud hübriid talirukki rullsilo annab neile selle võimaluse.
It is important that irrigation intensity is adequate and the water would be used sparingly.
Oluline on, et vihmutuse intensiivsus oleks piisav ja et vett kasutataks säästlikult.
The founded solution is practically usable in the Suure-Jaani’s sawmill and it’s principles can be applied elsewhere in Estonia.
Leitud lahendus on Suure-Jaani saeveskis reaalselt kasutatav ning selle põhimõtteid on võimalik kasutada ka mujal Eestis.
Choosing the sprinklers, it was found that it is appropriate to use the same type sprinklers as in existing system.
Vihmutite valikul leiti, et sobiv on kasutada samasuguseid pendelvihmuteid nagu olemasolevas süsteemiski.
Also suitable pipes and pressure boosting pump for the extension were chosen.
Veel valiti laienduse jaoks sobivad torud ja rõhutõstepump.
The aim of this master thesis is to find an accurate solution for OÜ Combimill wet storage expansion using as many parts of the existing system, and trying to find alternative solutions to increase sprinklers jet distance without using more powerful pump.
Töö eesmärgiks on leida lahendus OÜ Combimill saeveski märglao laiendamiseks kasutades võimalikult palju olemasoleva niisutussüsteemi osasid ja leida võimalikke alternatiivseid lahendusi suurendamaks vihmutite joa lennukaugust ilma võimsamat pumpa kasutamata.
Automatic operation of the system was solved with a Hunter PCC timer, rain sensor and 9 solenoid valves.
Süsteemi automaatne toimimine lahendati Hunter PCC programmkella, 9 magnetventiili ja vihmaanduriga.
To comply the objective, different wet storage expansion and automation capabilities were studied.
Eesmärgi täitmiseks uuriti märglao erinevaid laiendamise ja automatiseerimise võimalusi.
Log irrigation is primarily made with sprinkler systems, less floating in ponds or lakes.
Palkide niisutamisel kasutatakse peamiselt vihmutust, vähemal määral ujutamist tiikides või järvedes.
Expansion of a timber storage sprinkler system and increasing the working radius of sprinklers
Toorpalkide ladustamisplatsi vihmutussüsteemi laiendamine ja ning vihmutite tööraadiuse suurendamine
Using wet storage helps protect freshwood against drying out and biological attack, preventing quality drop of lumber.
Märglao rajamine aitab toorpalke kaitsta kuivamise, seente, bakteriaalse rünnaku ja putukate eest, vältimaks saematerjali kvaliteedi langemist.
It was found that in both of the tests, jet distance did not increase.
Leiti, et mõlema katse tulemusel joa lennukaugus ei suurenenud, vaid vähenes või jäi samaks.
As increasing sprinkler jet distance with hydraulic shock was not successful, in the future the effect of different nozzle shapes on jet distance can be studied.
Kuna hüdraulilise löögi abil vihmutite joa lennukaugusi suurendada ei õnnestunud, siis võiks tulevikus uurida erinevate kujudega düüside mõju vihmutuse intensiivsusele ja kastmisraadiusele
Irrigation can keep logs fresh at storage area for a few years, without any quality loss.
Niisutamise abil saab palke laoplatsil värskena hoida isegi mitmeid aastaid, ilma et nad kahjustada saaksid.
In laboratory, two attempts to increase sprinklers jet radius by creating a hydraulic shock to the pressure rise were carried out.
Vihmutite joa lennukauguse suurendamiseks viidi laboris läbi kaks erinevat katsete seeriat tekitamaks surve tõusu hüdraulilise löögi abil.
As results of the tests, three different sprinkler jet distances were characterized on the graphs.
Katsete tulemusena saadi kolme erineva vihmuti joa lennukaugusi iseloomustavad graafikud ja hüdraulilise löögi põhjustatud survetõusu graafikud.
Rain sensors and/or small weather stations cooperating with irrigation controllers are used for regulating irrigation intensity.
Vihmutuse intensiivsust aitavad reguleerida vihmaandurid ja väikesed kompaktilmajaamad koostöös programmkellaga.
Concluding results of the research and the analysis of theoretical and empirical viewpoints, it can be said that Estonia has development perspectives in organic pig husbandry despite the many obstacles that play a large role in current and future conditions.
Uurimuste tulemuste ning teoreetiliste ja empiiriliste seisukohtade analüüsi tulemusena saab väita, et Eesti maheseakasvatusel on arenguperspektiive olenemata paljudest takistustest, mis mängivad suurt rolli praegustes oludes ning ka tulevikus.
Organic pig husbandry perspectives in Estonia
Maheseakasvatuse arenguperspektiivid Eestis
The following study aims have been set up:  to give an overview of the development of organic pig husbandry;  to give an overview of the breeds in organic pig husbandry;  to give an overview of the factors that affect the development of organic pig husbandry (the well-fare and diseases of the animals, economic and legislative factors and consumers’ attitude);  compiling a questionnaire;  conducting a survey among organic pig farmers and analysing the results;  showing the development perspectives for organic pig farming.
Maheseakasvatuse arengut soodustavateks teguriteks on:  maheseakasvatust soodustavate teguritena nimetati kasvavat nõudlust mahetoodangu järele („kindlasti jah" 60%, „pigem jah" 33%), investeeringuid tootmise vastavusse viimiseks mahetootmise nõuetega (47% „kindlasti jah", 40% „pigem jah"), paremaid turustamisvõimalusi mahetoodangule (60% „kindlasti jah", 33% „pigem jah"), suuremaid toetusi mahetootjatele (80% „kindlasti jah", 13% „pigem jah"), tööjõuvajaduse ja –kulu vähendamist (20% „kindlasti jah", 47% „pigem jah"), info paremat kättsaadavust mahetootmise kohta (33% „kindlasti jah", 53% „pigem jah") ning paremat nõuande ja koolituse kättesaadavust tootmise mahenõuetega vastavusse viimiseks (33% „kindlasti jah", 47% „pigem jah"); Maheseakasvatuse arengut takistavateks teguriteks on:  Peamiste takistustena on mahesööda vähene kättesaadavus (7%), madal mahesealiha hind (13%), liiga ranged toiduseaduse nõuded ja nende erinev tõlgendamine ametnike poolt (27%) ja mahetoetuste ebapiisavus (13%).
The aim of the Barchelor’s thesis is to find out the future perspectives of organic pig husbandry relying on earlier research and opinions of organic pig farmers.
Bakalaureusetöö eesmärk oli maheseakasvatajate arvamuse ja varasemate uuringute baasil välja selgitada maheseakasvatuse arenguperspektiivid Eestis.
The research gave a good overview of the current situation of Estonia’s organic pig husbandry and produser’s attitude towards issues involving organic pig husbandry.
Arenguperspektiivid:  Maheseakasvatajate hinnangul on Eesti turg mahesealihale alles kujunemas ning mahesealiha osakaal on lihaturul praegu liiga väike.
Author’s suggestions for future development of organic pig husbandry in Estonia: 1.
 Lähimal 3 aastal on maheseakasvatajatel arenguplaanideks laiendada mahepõllumajanduslikku tootmist (33%), jätkata praegustes mahtudes (27%) ning alustada töötlemist (13%).
The animals are kept in an area of 500 square metres which has been divided into two parts.
Loomi peetakse 500 ruutmeetrisel alal, mis on jagatud kaheks osaks.
Therefore an analysis of feed was carried out on silage of the years 2017 and 2018.
Selleks tehti koresööda analüüs 2017. ja 2018. aastal tehtud silost.
Several problems occur during the shed period that were offered possible solutions.
Kasutusel oleva süsteemi puhul esineb mitmeid probleeme laudaperioodil, millele leiti ka võimalik lahendus.
As a solution, it was suggested that animals were to be grouped according to their body conditions into groups of 30-40 animals.
Lahenduseks leiti, et loomad tuleks vastavalt kehakonditsiooni hindamisele jagada 30-40 liikmelisteks gruppideks.
The silage had been dried out too much (the dry matter being 57.5%) and the loss of nutrients was great.
Silo oli liiga kuivaks närvutatud (kuivaine 57,5 %) ja toitainete kadu on suur.
If animals were divided into smaller groups, it would be easier to find the ewes during lambing period, especially in case of weaker lambs.
Kui loomad saaksid grupeeritud väiksemateks gruppideks, siis oleks tallede poegimisperioodil uttede leidmine lihtsam, eriti nõrgemate tallede puhul.
The problem with present feeding system is that stronger animals are the first to feed and as a result, weaker animals get food of lower value.
Praeguses söödakorralduses on probleemiks see, et tugevamad loomad trügivad esmajärjekorras sööma, mille tulemusel nõrgemad saavad hiljem vähem väärtuslikuma toidu.
For the feeding period, the animals are taken into a shed and it lasts for an average of 6 months.
Söötmisperioodiks tuuakse loomad lauta ning laudaperiood kestab keskmiselt 6 kuud.
That would minimize the fight for food significantly, would give a better overview and help to simplify processes when handling animals.
See aitaks oluliselt võitluse vastu söötade eest, tagaks parema ülevaate ning aitaks lihtsustada loomadega tegelemise protsesse.
The feeding year of ewes starts with mating.
Uttede söötmisaasta algab paaritusega.
At the beginning of the breeding season, the animals are on the grassland.
Paaritusperioodi alguses on loomad karjamaal.
The recommendation was to build a separate area for lambs to make it possible for them to get additional starter feed.
Ettepanekuna tehti ehitada talledele eraldi ala, kus oleks neile võimalik anda lisaks startersööta.
Nutrition value of 8.5MJ metabolizable energy can be considered satisfactory but the content of protein was very low – 8.6%.
Toiteväärtus 8,5 MJ metaboliseeruvat energiat, mida võib pidada rahuldavaks, aga proteiini sisaldus väga madal ehk 8,6%.
Their advantage is the safety of the feeding process and it does not require additional labour costs and helps to optimize the time needed for feeding.
Söödalava eelis on söötmise protsessi turvalisus ning antud süsteem ei nõua lisaks tööjõuressurssi ja aitab optimeerida söötmisprotsessi aega.
2-3 weeks before mating and during breeding season the amount of feed is increased.
2-3 nädalat enne paaritust ning paarituse perioodil suurendatakse nende toitumist.
According to the results of given analyses, it can be claimed the feed/silage used in Indreku Talu OÜ is of medium quality.
Antud analüüside tulemusel võib väita, et Indreku Talu OÜ-s kasutatud silo on keskmise kvaliteediga.
The quality and the content of nutrients of the second cutting was lower due to the worse quality of the plant mass.
Teise niite kuiva silo kvaliteet ning toitainete sisaldus oli kehvema rohumassi tõttu väiksem.
The recommendation was to use feed barriers.
Lahendusena tehti ettepanek võtta kasutusele söödalava.
It came out that the damp silage of 2017 had good nutrition value with 15.6% of protein, metabolizable energy of 9.1MJ/kg, the percentage of the dry matter being 38.3%.
Analüüsist selgus, et 2017. aastal toodetud märg silo on hea toiteväärtusega, milles proteiini 15,6% ja metaboliseeruvat energia 9,1 MJ/kg, kuivaine protsent oli 38,3.
The ewes with lambs are given access to normal and concentrated feed, they get the best hay, silage and extra oats to boost their milk performance.
Poeginud uttedele tagatakse ligipääs tavasöödale ja jõusöödale, neile antakse kõige parema kvaliteediga heina, silo ja lisaks kaera, et hoida üleval piimakust.
During the lambing period the ewes and their lambs are put into separate pens for 2-3 days so the lambs can bond with their mothers.
Poegimisperioodil eraldatakse uted 2-3 päevaks eraldi sulgu, et tallel tekiks emaga side.
Then they are moved to a common area with all other newborn lambs and their mothers.
Seejärel paigutatakse nad ühisalale, kuhu koondatakse poeginud uted koos talledega.
Feeding rations for sheeps and lambs and ways to improve feeding situations in Indreku Talu OÜ
Uttede ja lihatallede söötmise korraldus ja söötmisolukorra parandamise võimalused Indreku Talu OÜ-s
The aim of this bachelor’s paper is to analyze the feedingstuffs and their nutritional values, also the arrangement of the feeding of ewes and ewe lambs based on Indreku Talu OÜ.
Käesoleva bakalaureuse töö eesmärgiks oli uurida Indreku Talu OÜ-s lammaste söötmiseks kasutatud söötasid ja nende toiteväärtusi ning uttede ja tallede söötmise korraldust.
It gives more accurate data and makes it possible to make the right decisions about feeding and additional feedstuffs.
Et tagada loomadele kvaliteetne sööt ja õige toitainetetarve on vaja teha rohkem söödaproove, sest nii on andmed kõige täpsemad ja võimalik teha õiged otsuseid söötmise ja lisasöötmise osas.
Ewes are fed whole hay or silage rolls that are lifted into their feeders with a lifter.
Uttesid söödetakse tervete heina-või silorullidega, mis tõstetakse ette tõstukiga söödasõimedesse.
It also gives the chance to strengthen weaker animals with extra feed.
Samuti on võimalik nõrgemaid ja lahjemaid turgutada lisasöödaga.
For example, when lifting rolls of hay or silage into animals’ feeders, they can be in danger of getting crushed by the rolls.
Näiteks hein- ja silorullide söödasõimedesse tõstmisel võib tekkida oht, kus loomad tormavad koheselt värsket sööta sööma ning ei hooli traktorist ega tõstukist ning võib tekkida oht, et nad võivad jääda kas heina/silorulli või traktori alla.
It can be concluded that compared to the damp silage of 2017 the percentage of crude protein was lower but metabolizable energy was almost the same so the nutrition value was only slightly lower than that of the damp silage of 2017.
2018. aasta silo oli kuiva suve tõttu teisest niitest, kuna kuivaine % on 22,6 toorproteiini on 11% ja metaboliseeruv energia kuivaines 9,2 (g/kg), siis võrreldes eelmise aasta märja siloga on toorproteiini % madalam, kuid metaboliseeruv energia peaaegu sama ehk toiteväärtus oli ainult veidi väiksem kui 2017.aasta märjal silol.
The ewes that have not given birth yet are kept separately to have a better overview of the lambing process.
Poegimata uted hoitakse eraldi, sest nii on parem ülevaade, kes on juba poeginud, kes veel poegimata.
The necessary amount of feed in different stages of production of ewes and different growth stages of lambs was established.
Selgitati välja söötmistarve erinevates tootmisfaasides uttedel ja erinevates kasufaasides talledel, kirjeldati hetkel toimivat söötmiskorraldust ning leiti soovitused söötmisolukorra parandamiseks.
The analysis of feed was carried out on samples of two different types silage.
Sööda analüüs tehti 2017. aastal valmistatud kahe erineva silo proovidest, millest üks oli esimesest niitest märg silo ning teisel niitel tehtud kuiv silo.
It is either orgasmic and determined or individualistic and occasional.
See on kas organismiline ja determineeritud või individualistlik ja juhuslik.
The existing problems are not solved yet even a century afterwards, but the discussions on that topic are almost died out.
Probleemi ei ole sajand hiljemgi veel lahendatud, pigem on arutelu sel teemal vaibunud.
Doing so, we must consider that the ideas of Clements are still alive with different names in scientific studies.
Seda tehes peab arvestama, et Clementsi ideed elavad ka erinevate nimetuste all teadusmaailmas endiselt edasi.
Our study is the theoretical one and is based on the original papers of Clements and Gleason and on the subsequent interpreting studies.
Töö on teoreetiline, põhineb Clementsi ja Gleasoni originaalteostel ja hilisematel tõlgendustel.
This study deals with the suspected final stage of the succession - climax community, which has been determined by two extreme concepts already about a century ago.
Töö käsitleb suktsessiooni oletatavat lõppjärku - kliimakskooslust, mida on määratletud kahe äärmusliku vaatena juba ligi sajand tagasi.
The basic assumption of the Clements conception of the climax community is a long-period stability of climate.
Clementsi kliimakskoosluse kontseptsiooni eeldus on olnud kliima pikaajaline stabiilsus.
The final result of our study is not the preference of the views of one or another author, but pointing to the aspects of the evolution of community where are important the treatments either of Clements or of Gleason.
Töö tulemuseks ei ole ühe autori vaadete eelistamine teisele, vaid viitamine olukordadele, kus on olulised Clementsi ja kus Gleasoni koosluse arengu käsitlused.
Definition of climax community as a dilemma of Clements and Gleason
Kliimakskoosluse määratlus Clementsi - Gleasoni dilemmana
Due to really existing changes in climate, it is reasonable to avoid the use of the term climax community which is regarded as dogmatic by ecologists, instead of it may be used the term mature or old-growth community.
Kliimamuutuste taustal võiks seega loobuda ökoloogide poolt dogmaatiliseks peetud kliimakskoosluse terminist, asendades selle sõnaga põline kooslus.