natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of the Doctoral thesis was to study and evaluate the quality of Scots pine (Pinus sylvestris L.) and Norway spruce (Picea abies L.) planting stock grown with different technologies, determine their biometric indices and conformity with set quality standards, assess the survival and height growth formation of Scots pine and Norway spruce plantations established with different types of planting stock, and analyse the natural regeneration of coniferous and deciduous trees depending on soil scarification.
Doktoritöö eesmärk oli uurida ja hinnata erinevate tehnoloogiatega kasvatatud hariliku männi (Pinus sylvestris L.) ja hariliku kuuse (Picea abies L.) istutusmaterjali kvaliteeti, määrata nende biomeetrilised näitajad ja vastavus kehtestatud standarditele, hinnata eritüübilise istutusmaterjaliga rajatud okaspuukultuuride säilivust ja kõrguskasvu formeerumist ning analüüsida okaspuu ja lehtpuu looduslikku uuendust sõltuvalt maapinna ettevalmistamisest.
The height increment of Scots pine container plants was significantly greater during the first 2-3 years after planting, however this difference levelled out at older age and due to greater initial height of bare-root plants there was no difference in average height of the two stock types during eight growing seasons.
Männi aastased kõrguskasvud osutusid esimese 2-3 istutusjärgse aasta jooksul küll suuremaks konteinertaimedel, kuid järgnevatel aastatel see vahe kadus ja paljasjuureliste taimede suurema algkõrguse tõttu oli esimese kaheksa aasta keskmine kõrgus männi paljasjuurelistel ja potitaimedel sarnane.
Novel aspects of the thesis include the first detailed survey of the growth of container plants produced with modern technology in Estonia, long-term monitoring of post-planting growth of different planting stock in multiple sample plots, and identification of different parts of the microsites formed as a result of soil scarification.
Töö uudseteks aspektideks on kaasaegse tehnoloogiaga toodetud potitaimede kasvu esmakordne põhjalik analüüs Eestis, erineva juurestikutüübiga taimede istutusjärgse kasvu pikaajaline ja paljusid proovialasid hõlmav monitooring ning maapinna ettevalmistamise mõju analüüsil ka moodustunud mikroreljeefi osade eristamine.
The survival and post-planting growth of Scots pine in forest stands did not depend on the initial height or stock type.
Hariliku männi säilivus ja istutusjärgne kõrguskasv metsakultuuris ei sõltunud algkõrgusest ega juurestiku tüübist.
The growth of Norway spruce container plants remained somewhat lower during the study period although the absolute height difference was small.
Kuuse potitaimede kasv oli kogu perioodi jooksul mõnevõrra aeglasem kui paljasjuurelistel kuid absoluutarvudes oli erinevus väike.
Post-planting growth of Norway spruce was positively correlated with initial height.
Hariliku kuuse istutusjärgne kasv metsakultuurides oli positiivses korrelatsioonis algkõrgusega.
Bare-root Scots pine plants had greater root collar diameter and above-ground biomass than container plants but slightly lower height and similar below-ground biomass.
Paljasjuurelised männitaimed olid küll jämedamad ja suurema maapealse biomassiga kui potitaimed kuid samas veidi madalamad ja juurte biomassis erinevusi ei leitud.
The comparison of planting stock revealed that bare-root Norway spruce plants had significantly larger dimensions (height, root collar diameter, above- and below-ground biomasses) than container plants.
Istutusmaterjali analüüs näitas, et hariliku kuuse paljasjuurelised taimed ületavad mitmete kasvuparameetrite (kõrgus, juurekaela diameeter, maapealne ja maa-alune biomass) poolest konteinertaimi.
The analysed planting stock originated from nurseries of the State Forest Management Centre, post-planting growth in experimental plantations was analysed with repeated measurements up to the age of eight years and the emergence of natural regeneration was determined in commercial forests.
Töös analüüsitud istutusmaterjal pärines RMK taimlatest, puistute analüüs toimus katsekultuuride korduvmõõdistamisel kaheksa aasta vanuseni ning loodusliku uuenduse kvaliteet määrati tootmiskultuurides.
To conclude, successful reforestation can be achieved with modern coniferous planting stock produced in Estonia with no major differences between the stock types, which gives an advantage to more easily produced and handled container plants.
Uurimuse kohaselt on Eestis kaasaegsete meetoditega toodetud ja normatiividele vastava okaspuu istustmaterjaliga võimalik saavutada edukas metsa uuendamine, sõltumata juurestiku tüübist, mis annab eelise lihtsamini toodetavale ja käsitletavale potitaimele.
Soil scarification and favourable site conditions combined contribute to successful natural regeneration of conifers in suitable site types.
Maapinna ettevalmistamise ja soodsate kasvukohatingimuste koosmõjul õnnestub ka okaspuu looduslik uuendus sobilikes kasvukohatüüpides.
Soil scarification had a positive effect on the emergence of both pine and spruce natural regeneration, whereas no effect on the abundance of deciduous trees was observed.
Maapinna mineraliseerimine avaldas positiivset mõju nii männi kui kuuse loodusliku uuenduse tekkele, lehtpuu arvukus ei erinenud oluliselt mineraliseeritud ja mineraliseerimata alade vahel.
Initial height and stock type had no direct influence on the survival of Norway spruce trees in a forest.
Algkõrgus ja juurestiku tüüp ei mõjutanud kuuse säilivust.
Daylilies (Hemerocallis Hort.)
Aed-päevaliiliad (Hemerocallis Hort.)
On the year of research 29,4% of ‘Liga’ and 23,4% of ‘Lita’ pollinated flowers were successfully fertilized.
Töö tulemusena selgub, et katseaastal viljastus 29,4% ’Liga’ ja 23,4% ’Lita’ tolmeldatud õitest.
These cultivars which originate from regions with warm climate and long vegetation period may not be suitable for growing in Estonia.
Soojematest piirkondadest pärit sordid ei pruugi Eesti tingimustesse sobida.
Research was carried out in OÜ Aiasõber daylily pollination tunnel in the summer of 2014.
Katse viidi läbi 2014. aasta suvel OÜ Aiasõber aiandi aed-päevaliiliate tolmeldustunnelis.
The aim of the master’s thesis was to examine Latvian daylily cultivars ‘Liga’ and ‘Lita’ hybridization success depending of pollen parent and pollen age.
Töö eesmärgiks on välja selgitada Läti aed-päevaliilia sortide ’Lita’ ja ’Liga’ ristamise edukus sõltuvalt tolmuandja sordist ja õietolmu vanusest.
Pollen age did not convincingly affect the total number of formed pods and seeds nor the average number of seeds in one pod.
Tolmeldamiseks kasutatava õietolmu vanus ei mõjutanud moodustunud kuparde koguarvu, kupardes moodustunud seemnete koguarvu ega ka keskmist seemnete arvu ühes kupras.
Pollination success of some daylily (Hemerocallis Hort.)
Mõnede aed-päevaliilia (Hemerocallis Hort.)
At the same time domestic daylily cultivars for widespread growing are not available.
Samas puuduvad kodumaised sordid, mis oleksid laialdaselt kättesaadavad.
Cultivars ‘Calico Jack’ and ‘Night Whispers’ were used as pollen parents.
Tolmuandjana kasutati uurimistöös sortide ’Calico Jack’ ja ’Night Whispers’ värsket, ühe ja kahe päeva vanust õietolmu.
The weight of seeds varied depending of selected parents and pollen age.
Seemnete mass varieerus olenevalt lähtevanemate paarist ja tolmeldamiseks kasutatud õietolmu vanusest.
Research hypothesis was that daylily hybridization is affected by compatibility of pod and pollen parents and by weather conditions during pollination.
Töö hüpoteesiks on väide, et aed-päevaliiliate ristamise edukust mõjutavad nii lähtevanemate omavaheline kokkusobivus kui ka ilmastik.
Better results were obtained when ‘Liga’ was used as a pod parent.
Suurem kuparde ja seemnete koguarv moodustus emataimena sordi ’Liga’ kasutamisel, tolmuandjana oli parem sort ’Calico Jack’.
Latvian daylily cultivars could be used as promising parents for breeding new hardy domestic varieties.
Vastupidavate uute sortide saamiseks võiksid ühe lähtevanemana olla perspektiivsed Läti aed-päevaliilia sordid.
During the period under review there were no problems with relative humidity, ranging mostly between 30-50%.
Suhtelise niiskusega vaadeldava perioodi jooksul probleeme ei esinenud jäädes enamjaolt 30-50% vahele.
Computational U-value was 0.154 W/m2K.
Arvutuslikuks U- väärtuseks saadi 0,154W/m2K.
According to the norm during summer, from 1 June to 31 August, the number of ⁰Ch should remain within 150⁰Ch, but in 2011 was achieved 4381⁰Ch and in 2012 158⁰Ch.
Normi järgi peaks suveperioodil, 01.juunist-31.augustini, kraadtundide arv jääma 150⁰Ch piiresse, kuid 2011. aastal saavutati 4381 kraadtundi, 2012. aastal aga 158⁰Ch.
The summer after installation of the sun-protection system 01.06.12-31.08.12, the number of °Ch was almost complaint with the minimum standards for energy efficiency.
Päikesekaitsesüsteemi paigaldamise järgsel suvel 01.06.12-31.08.12 oli kraadtundide arv peaaegu juba vastavuses energiatõhusus miinimumnõuetega.
When compareing two years - in 2011, when there were no sunshades on the building and in 2012, when the south-east and south-west facade was covered with removable sun block grates, it follows that in mid-summer a sudden increase in temperature begins 10 hours later than it was in 2011.
Võrreldes kahte aastat 2011, kui puudusid hoonel päikesevarjud ning 2012, kui kagu ja edela fassaad oli kaetud teisaldatavate päikesekaitserestidega järeldub, et kesksuvel algab järsk temperatuuri kasv alles 10 tundi hiljem, kui seda oli 2011. aastal.
Measurements of thermal energy showed that the measured result was better, ranging between 0.12 ... 0.15 W/m2K.
Soojusvoogude mõõtmised näitasid, et mõõdetud tulemus osutus paremaks, jäädes vahemikku 0,12…0,15W/m2K.
The conclusion that the quantity of water vapor [g/m3] in the air on hot summer days has risen above the norm, which is 14.4 g/m3 according to the standard deserves attention.
Tähelepanu väärib järeldus, et veeauru kogus [g/m3] õhus on palavatel suvepäevadel tõusnud üle normi, milleks on standardi kohaselt 14,4g/m3.
The purpose of this work is to explore the impact of sun protection systems to buildings indoor climate that have large glass panes.
Töö eesmärgiks on uurida millist mõju avaldavad päikesekaitsesüsteemid suurte klaaspindadega hoone sisekliimale.
The cause might be evaporated water that is the result of watering a wide range of plants.
Põhjuseks võib tuua suure hulga taimede kastmise tagajärjel aurustunud vee.
In addition, thermal conductivity of building barriers is measured by using heat flux panels and is compared with result of calculation variation.
Lisaks on mõõdetud hoone piirete soojusjuhtivust soojusvooplaatide abil ning võrreldud seda arvutusike tulemustega.
House built from natural materials indoor climate investigation
Looduslikest materjalidest elamu sisekliima uuring
This work explores indoor climate and barriers thermal conductivity of a modern architecture residential that is built from natural materials.
Käesolevas töös uuritakse looduslikest materjalidest, tänapäevase arhitektuuriga eluhoone sisekliimat ning piirete soojusjuhtivust.
Use of Integrated Energy Technologies for Heating a Building
Integreeritud energiatehnoloogiate kasutamine hoone kütteks
Adding 10 kW PV panels to system reduces energy buying from grid by 20,1 %.
10 kW PV paneelide lisamisega vähenes võrgust ostetav energia 20,1 %.
Different wind turbines generates 6 to 32 % of total produced energy.
Tuuleenergia osakaal kogu süsteemis loodavast energiast moodustas 6 – 32 % vastavalt generaatori valikule.
System analysis shows that adding batteries reduces energy needs from grid 25,1 %.
Akude lisamine energiasüsteemi vähendas võrgust ostetava elektri kogust 25,1 % võrra.
In simulation with HOMER software were used PV panels, wind turbine, converter and battery.
HOMER tarkvara abil loodud hübriidsüsteemis vaadeldi tuulegeneraatorite, PV paneelide, vaheldi ja akupanga toimimist koos konvektorite tarbimisandmetega ning võrku ühendatult.
To get objective data, battery capacity, different types of wind turbines and PV panel tracking were compared.
Simulatsioonis võrreldi objektiivsema ülevaate saamiseks akupanga mahtuvust, erineva võimsusega tuulegeneraatoreid ja PV paneelide asetust päikese suhtes.
Rural house in Estonia, Põlva county, Mooste parish, with total net area of 189,6 m2, was taken as the basis for planning integrated energy system for heating a building.
Hoone küttesüsteemide integreerimise aluseks võeti Mooste vallas, Põlvamaal asuv individuaalelamu netopinnaga 189,6 m2. Elamu soojusvajadusteks saadi arvutuste alusel 23,2 MWh aastas.
Load demand and grid connection were used to generate simulation of real heating demand.
Konvektorküte võeti aluseks, et luua suure tarbimisvajadusega hübriidsüsteem.
PV panels produces a very minor amount of energy during winter months, this leads to situation where battery’s state of charge is around 50 %.
Taastuvenergiaallikate stohhastilisusest tingituna peab hoone kütmiseks ostma võrgust juurde 44 % energiat ja talvekuudel on akupank vaid 50 % ulatuses laetud, sest päikesekiirgust on vähe.
Better indoor heating system is considered to get higher efficiency from wind and solar energy.
Võimalusel tuleks kasutada energiatõhusamat küttesüsteemi.
Heat pumps are one alternative which will reduce 2 to 4 times heating energy demand.
Küttesüsteemi suurema kasuteguri saamiseks on vaja konvektorid asendada soojuspumpadega või mõne muu tehnoloogiaga, saadav kasu oleks 2 – 4 kordne.
Due to technological advances, population growth, increasing leisure time and the improving traffic conditions, increases the demand for proper recreation and recovery areas.
Seoses tehnika arenemise, elanikkonna kasvu, vaba aja suurenemise ja liiklustingimuste parenemisega kasvab nõudlus korralike puhke - ja virgestusalade järele.
Using the internet, I searched for the detailed plans established or initiated within the past five years and selected the municipalities that partially or completely belong to the city region of Võru.
Selleks otsisin internetist välja hiljutisemad 5 aasta jooksul algatatud või kehtestatud üldplaneeringud ja valisin neist välja vaid need omavalitsused, mis kuuluvad osaliselt või täielikult Võru linnaregioonide alla.
"Trips to nature" are not only taken on vacations or on weekends, but often also at the end of the workday.
Linnast sõidetakse „loodusesse" mitte ainult puhkuse ajal ja nädalalõpul, vaid sageli ka tööpäeva lõpul, seetõttu vajavadki inimesed puhkusepaika elukoha lähedal.
Very good approaches were found in the comprehensive plan of Haanja parish, which contained all the most important criteria.
Väga head käsitlused on ka Haanja valla üldplaneeringus, kus on samuti kõik olulisemad kriteeriumid olemas.
To fill the shortcomings in the comprehensive plans, I sent questionnaires to specialists of each municipality via email.
Et üldplaneeringutes olevaid puudujääke täita, saatsin e-maili teel omavalitsustes üldplaneeringutega tegelevate spetsialistidele intervjuu ankeedid.
The comprehensive plan of Lasva parish certainly needs improvement.
Lasva valla üldplaneering vajab kindlasti suures osas täiendust.
However, the accessibility to recreation and recovery areas had been considered important.
Siiski on selles oluliseks peetud puhke- ja virgestusaladele ligipääsetavust.
The comprehensive plan of Sõmerpalu parish contained all the most important criteria, but they were poorly described.
Sõmerpalu valla üldplaneeringus on küll kõik kriteeriumid olemas, kuid neid on liiga kesiselt kirjeldatud.
Also, the concept of recreation and recovery areas could have been approached more thoroughly.
Samuti võiks üldplaneeringu puhke- ja virgestusalade käsitlust puudutav osa olla põhjalikum.
Most poorly were recreation and recovery areas approached in the comprehensive plan of Võru parish – missing was the explanation of the concept and little was written about the location and accessibility, thus being the least considerate towards the interest of the local residents.
Kõige kehvemalt on puhke- ja virgestusalasid käsitletud Võru valla üldplaneeringus, kus puudusid nii mõiste, kui ka paigad ja ligipääsetavusest on kirjutatud vähe, seega käesolevas üldplaneeringus on üleüldiselt inimeste huvi peale vähe mõeldud.
As more emphasis is put on the welfare of residents, recreation and recovery areas are established in easily accessible locations.
Kuna puhkajate heaolule pööratakse suurt tähelepanu, siis üha rohkem rõhutatakse lähirekreatsiooni - luuakse puhke- ja virgestusalasid inimestele kättesaadavatesse kohtadesse.
The purpose of this paper is to examine and phrase the approach of recreation and recovery areas in the comprehensive plans of the municipalities of Võrumaa, concerning the development of recreation and recovery activities.
Töö eesmärgiks on välja selgitada ja sõnastada Võrumaa omavalitsuste üldplaneeringutes olevate puhke- ja virgestusalade käsitlused, mis hõlmavad puhke- ja virgestustegevuse arendamist.
The most thorough comprehensive plan concerning recreation and recovery areas belonged to Vastseliina parish, which had a profound approach from the aspects of locations, concept and also the accessibility.
Kõige põhjalikum üldplaneering puhke- ja virgestusalade käsitlust silmas pidades oli Vastseliina üldplaneering, kus on käsitletud põhjalikult nii paiku, mõistet kui ka ligipääsetavuse võimalust.
To get an overview of the concept of recreation and recovery areas, I studied the development plan of Physical activity, literary sources about this subject and also several guides of designing, establishing and maintaining camping trails.
Puhke- ja virgestusalade ülevaate saamiseks tutvusin Liikumisharrastuse arengukavaga ja uurisin mitmeid erialakirjandusega seotud raamatuid ja matkaradade planeerimise, rajamise ja hooldamise juhendit.
Recreation areas (puhke- ja virgestusalad in Estonian) in the comprehencive plans of the municipalities of Võru county
Puhke - ja virgestusalade kavandamine Võrumaa omavalitsustes
In order to get an overview of the comprehensive planning, Estonian planning system and the process of planning, I studied the corresponding literature and the planning act. For the analysis of the comprehensive plan I studied the detailed plans of six municipalities – the city of Võru, Võru parish, Lasva parish, Sõmerpalu parish, Vastseliine parish and Haanja parish.
Üldplaneeringute analüüsiks vaatlesin kuue omavalitsuse üldplaneeringuid – Võru linna, Võru, Lasva, Sõmerpalu, Vastseliina ja Haanja valla üldplaneeringud.
Good approaches were found in the comprehensive plan of the city of Võru, which, however, lacked the approach of the concept of recreation and recovery areas.
Hästi on puhke- ja virgestusalasid käsitletud ka Võru linna üldplaneeringus, kuid siin puudus puhke- ja virgestusalade alla kuuluvate paikate käsitlus.
In other words, whether the theoretical part of this paper meets the concept of recreation and recovery areas in the comprehensive plans of the municipalities and vice versa.
Töö eesmärgist lähtuvalt on bakalaureusetöö põhimõte on puhke- ja virgestusalade põhimõistetele ja teooriale tuginedes analüüsida olemasoleva maakonna omavalitsuste arusaamasid puhke- ja virgestusaladest, st. kas teoreetiline osa toetab Võrumaa omavalitsuste üldplaneeringutes olevaid käsitlusi ja vastupidi.
However, many thought that youth would actually prefer living in a rural area.
Samas arvasid paljud, et noored eelistaksid tegelikult maal elada.
The author of this research used quantitative research methodquestionnaire survey.
Töö autor kasutas empiirilises osas kvantitatiivset uurimismeetodit- küsitlusmeetodit.
In 15 years perspective, a relatively large proportion of youth saw themselves living in the same or other rural area.
15. aasta pärast nägi ennast suhteliselt suur osa noori elamas ka maal ning samas piirkonnas.
Primary data was collected from the sample of 12th grade high school students in Estonian rural areas.
Ankeedi abil koguti esmased andmed valimi alla kuuluvatelt Eesti maapiirkondade keskkoolide 12. klassi õpilastelt.
Rural youth’s future plans and the factors affecting their plans
Maapiirkonna noorte tulevikuplaanid ja neid mõjutavad tegurid
Majority of them planned to move to urban settlements after high school graduation, which was mainly influenced by work and education opportunities.
Keskkooli lõpetamise järgselt plaanis suurem osa elama asuda linnalisse asulasse, mida mõjutasid enim töö- ja haridusvõimalused.
According to survey, Estonian rural youth were highly motivated to acquire further education after secondary school and also to work alongside with studies.
Küsitlusest järeldus, et maanoored olid väga motiveeritud keskkooli järgselt edasist haridust omandama ning ka kooli kõrvalt töötama.
The problem of current research was to clarify rural youth’s motivation to acquire higher education and to live in a rural area in the future.
Käesoleva uuringu probleemiks oli see, kuivõrd on maanoored motiveeritud kõrgemat haridust omandama ning tulevikus maapiirkonnas elama.
The aim of this bachelor thesis was to explore rural youth’s future plans and the factors affecting their plans.
Bakalaureusetöö eesmärk oli välja selgitada maapiirkonna noorte tulevikuplaanid ja neid mõjutavad tegurid.
Rural youth estimated opportunities in their place of residence to be relatively limited.
Võimalusi oma praeguses elukohas hinnatisuhteliselt madalalt.
Living environment’s opportunities and demographic processes taking place in Estonia have led to the outflow of young and more educated people from rural settlements, while they are needed for the sustainability of rural areas.
Eestis toimuvad demograafilised protsessid ning elukeskkonna võimalused on soodustanud maapiirkondade jätkusuutlikkuseks vajaliku noorema ja harituma elanikkonna väljarännet maalistest asulatest.
Most important factor for rural youth were the availability of jobs, shops, and leisure opportunities.
Maa elukeskkonnas olid noorte jaoks olulisemad töökohtade, kaupluste ja vaba aja võimaluste olemasolu.
The sample included youth from all Estonian counties, whose plans and assessments of the rural living environment may help to improve rural areas for youth and improve the understanding of the choices made by the youth.
Valimis olid esindatud kõigi Eesti maakondade maanoored, kelle tulevikuplaanid ja hinnangud maal elamisele aitavad tulevikus noortele meeldivamat elukeskkonda kujundada ning mõista noorte valikute tegemist.
The existence of active and skilled people in the surrounding living environment is essential for the development of rural areas and for the well-being of itsinhabitants.
Maapiirkondade arengu ja elanike heaolu tagamiseks on oluline aktiivsete ja oskuslike inimeste olemasolu elukeskkonnas.
Important factors in choosing a specialty were interest in the field and job opportunities.
Maanoorte peamised eriala eelistused olid tervis, ärindus ja õigus ning eriala valiku tegemisel olid olulised huvi ja töövõimalused.
The European Commission recommends the use of the combined methods to evaluate the influence in the region.
Euroopa Komisjon soovitab kasutada piirkonnale sobilikke mõju uurimise kombineeritud meetodeid.
The most implemented LEADER measure out of the seven LEADER elements turned out to be cooperation and networking, but the study revealed that other elements and their impact were not well known to a wider public.
LEADER-lähenemise seitsmest elemendist on kõige enam rakendunud koostöö ja võrgustikutöö elemendid, kuid teisi elemente ei teatud ning elementide mõju ei ole laiemale üldsusele tuntud.
In the future, it is possible to use the evaluation method tested to assess the long-term socio-economic impact of the LEADER measure in other action groups, as the evaluation criteria meets the MAK LEADER performance measure.
Uuringus piloteeritud metoodikatsaab kasutada LEADER-meetme pikaajalise sotsiaalmajandusliku mõju hindamisel ka teistes LEADER tegevusgruppides, kuna hindamiskriteeriumid ja mõõdikud vastavad MAK LEADER-meetme tulemusmõõdikutele.
However, 15 applicants did not fulfill the objectives of the measure meaning no new product or service was launched or no jobs were created.
15 taotlejat ei ole meetme eesmärke täitnud, neil puudus ühel või mitmel aastal müügitulu, ei arendatud välja ühtki uut toodet ega teenust või puudusid töötajad.