natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The methodology of the development plan, development goals, their fulfillment, classical development indicators such as population, employment and tourism, and their changes over time were studied to obtain the necessary information.
Teada saamiseks uuriti arengukava koostamise metoodikat, arengueesmärke, nende täitmist, klassikalisi arenguindikaatoreid nagu rahvastik, tööhõive ja turism ning nende muutusi ajas.
Since 2012, the cost of the planned development activities and the amount for which the activities were actually carried out have been indicated in the annual reports of the City of Pärnu.
Alates 2012 aastast on Pärnu linna majandusaasta aruannetes välja toodud planeeritud arengutegevuse maksumus ning summa, mille eest reaalselt tegevusi ellu viidi.
The research material of the thesis is the Pärnu City Development Plan.
Töös on uuritavaks materjaliks Pärnu linna arengukavad.
Cadastral systems of different countries
Erinevate riikide katastrisüsteemid
In this work I wanted to investigate how other countries cadastral systems look like (and not just those of the EU countries), how they vary from each other and what is the closest to ideal.
Selles töös tahtsin uurida kuidas teiste riikide katastrisüsteemid näevad välja(ja mitte ainult EL riikide omad), kuidas eirnevad üks teisest ja missugune on kõige lähedasem ideaalini.
Next, I chose some parameters for comparison and the answers were put into the table.
Edasi valisin mõned parameetrid katastrisüsteemide võrdlemiseks, illustreerisin vastuseid tabelina.
Article called the "Cadastre 2014" for 10 years is being ideal image of cadastre and based on my research; I think that the closest to ideal is cadastral system of the Norway.
Juba 10 aastat on artikkel nimega „Cadastre 2014" ideaaliks võetud ja töö käigus saadud teadmiste alusel mina mõtlen, et kõige lähedasem ideaalini on Norra katastrisüsteem.
This thesis was prepared by using different FIG's articles and I wrote a separately about land information systems (to know where the cadastral system belong), then more specifically about cadastral systems.
Selleks oli kasutatud erinevad FIG’i poolt koostatud artikleid ja nende põhjal kirjutasin eraldi maainfosüsteemidest (et teada kuhu katastrisüsteem allub) ja täpsemini katastrisüsteemidest.
Nest I found out strengths and weaknesses of the cadastral systems and that the cadastres need development and have the potential for further development.
Tabelis saadud võrdluste alusel sain teada missuguseid tugevaid ja nõrku pooli katastrisüsteemidel on ning seda, et katastrisüsteemid vajavad arendamist ja see on päris hea valdkond edasi arenemiseks.
There is thesis about comparison of EU countries cadastral systems, but there isn’t any about the rest of the world’s countries systems.
Probleemiks on see, et on töö (A. Yavuz, 2005), kus võrreldakse EL riikide katastrisüsteeme, aga ei ole võrdlemist teiste maailma riikide süsteemidega.
The growing mould deteriorates the artefacts, in most cases, irreversibly as the structure and characteristics of the material is changed.
Kasvu mõju artefaktidele on degradeeriv ja enamasti pöördumatu, kuna materjali struktuur ja omadused muutuvad.
The mould particles in the air may cause respiratory and eye irritation, allergic reactions but they may also cause mycosis and toxicosis.
Õhus lenduvate hallitusseente osad võivad üldjuhul tekitada töötajatel hingamisteede ja silmade ärritust ja allergilisi reaktsioone, kuid võivad põhjustada ka mükoose ja toksikoose.
The objectives of present thesis were to describe i) the moulds found in archives and museums, ii) what influence these moulds have on artifacts and on the people working in such environment and iii) the different research methods.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärkideks oli kirjeldada i) arhiivides ja muuseumides leiduvaid hallitusseeni, ii) nende seente mõju säilikutele ja töötajate tervisele ning iii) erinevaid uurimismeetodeid.
The most common mould genera was registered - Penicillium, Aspergillus, Cladosporium, Botrytis, Rhizopus and the following species: Aspergillus westerdijkiae, A. fumigatus and A. versicolor.
Analüüsidest leiti tavapärased siseruumidest enamlevinud hallitusseened, milleks olid perekonnad Penicillium, Aspergillus, Cladosporium, Botrytis, Rhizopus ning liigid Aspergillus westerdijkiae, A. fumigatus ja A. versicolor.
The mould genera and species are determined either after incubation or without it (e.g. adhesive tape method), or by light or electron microscope.
Hallitusseente perekonnad ja liigid tuvastatakse, kas peale inkubeerimist või ilma selleta (nt kleeplindimeetod) valgus- ja elektronmikroskoobiga.
The employees in direct contact with artefacts are however encouraged to use special protective equipment when prevention is deemed necessary.
Samas töötajatele, kes puutuvad kõige enam kokku säilikutega, on soovitav siiski kasutada ennetamiseks vastavalt vajadusele kaitsevahendeid.
To conclude, the mould situation in the buildings of the National Archives of Estonia is very good, but the excessive dryness requires further studies to ensure the preservation of the collections.
Kokkuvõtvalt on Rahvusarhiivi hoonete seisukord hallitusseente osas väga hea, kuid uurida tuleks liigkuivuse probleemi, et tagada kogude säilimine.
As regards to the people working in the archives and museums, the most exposed ones are the ones working long-term in contaminated rooms and in direct contact with mouldy artefacts without special protective equipment.
Kõige enam ohustatud töötajad muuseumites ja arhiivides on need, kes viibivad pikaajaliselt ilma kaitsevahenditeta saastunud ruumides ja otseses kokkupuutes hallitanud objektidega.
Molds in Archives and Museums: a case study in the National Archives of Estonia
Hallitusseened arhiivides ja muuseumites (Rahvusarhiivi näitel)
Although the number of rooms in the National Archives of Estonia was predetermined, the weakness of the current thesis is the lack of control samples and the general state of the rooms is not described.
Kuigi Rahvusarhiivi hoonetes oli ruumide arv proovide võtmiseks piiritletud, võib uuringu puuduseks lugeda kontrollproovide puudumist ja hinnangust ei selgu üldine ruumide seisukord.
However, the mould genera mainly found on artefacts are, again, the cosmopolites Aspergillus and Penicillium, the same mould that was established in the air of archives and museums.
Artefaktidel leiduvad mikroseened varieeruvad sõltuvalt alusmaterjalidest , kuid peamiselt on nendel esindatud samad hallitusseente perekond (Aspergillus ja Penicillium), nagu arhiivide ja muuseumide õhust leitud seened.
The method for studying the mould depends on whether is the focus of the research.
Hallitusseente uurimise meetod valitakse vastavalt millest hallituse esinemist uurida soovitakse.
The studies have shown that the results may slightly differ depending on the equipment used for the study.
Arvestada tuleb, et sõltuvalt tööpõhimõttest võivad uuringute tulemused analüsaatorite tüübi ja erinevate meetodite erinevustest tulenevalt mõningal määral erineda, selle pärast on soovitav meetodeid kombineerida.
This makes them an excellent substrate for moulds where these may start growing as soon as the environment becomes favourable, meaning most often humidity levels above 70%.
Arhiivide ja muuseumite säilikud on peamiselt orgaanilisest materjalist ja seega hallitusseentele hea substraat, kus sobivate keskonnatingimuste juures, milleks on peamiselt suhtelise õhuniiskuse tase vähemalt 70 %, võib alata nende areng.
This was confirmed also by the expert analysis performed in the National Archives of Estonia.
Lisaks analüüsiti Eesti Mükoloogiauuringute Keskus SA poolt läbiviidud ekspertiishinnangut Rahvusarhiivis.
The results showed that the mould contamination in the air was of normal level and the humidity and temperature corresponded to the environmental requirements for archives and museums remaining between excessively dry and normal level.
Rahvusarhiivi poolt tellitud eksperthinnangust selgus, et uuritud ruumides jäid hallitusseente kontsentratsioon normaalsele tasemele ning ka suhteline õhuniiskus vastas arhiiviruumide nõuetele liigkuiva kuni normaasele tasemele.
The contamination level depends on several factors, including on how intensively the room is used, on changing seasons, on the current status of the artefacts, on the ventilation and on possible water damages.
Vaatamata arhiividele ja muuseumitele väljatöötatud täpsetest keskkonnatingimuste nõuetele, leidub siseruumide õhus hallitusseente osakesi, mille kogus võib sõltuda mitmetest asjaoludest, nagu ruumi kasutusaktiivsusest, ruumide ventilatsioonist, aastaaegadest, säilitavate raamatute ja dokumentide hetkeseisust ja veeavariidest.
It appears from different research papers that the moulds present in the air and dust are most commonly from genus Aspergillus, Penicillium and Cladosporium.
Kirjanduse ülevaatest selgus, et kõige sagedasemad õhus ja tolmus leiduvad hallitusseente perekonnad on Aspergillus, Penicillium ja Cladosporium, mida kinnitas ka Rahvusarhiivi eksperthinnangu tulemus.
After the excavation and sieving work at Kudjape landfill, it was covered with biologically active cover, consisting of landfill fine fraction, mineral soil and sewage sludge, in ratio 3:1:1.
Valmis kattekiht koosnes prügilast välja sõelutud peenfraktsioonist, reoveesettekompostist ja pinnasest (suhtes 3:1:1).
The aim of this master thesis was to investigate the properties of fine fraction from Kudjape landfill as well as landfill cover layer made from this fine fraction.
Antud magistritöö eesmärgiks oli uurida Kudjape prügilast välja kaevatud jäätmete sõelumisel saadud peenfraktsiooni ja sellest valmistatud prügila kattekihi omadusi.
Study of using fine fraction excavated from Kudjape landfill as landfill cover material
Uuring prügilademest välja sõelutud peenfraktsiooni kasutamisest Kudjape prügila kattematerjalina
Similar to fine fraction samples, also electrical conductivity, pH, dry matter, organic matter and oxygen demand were measured.
Uuriti mõlema füüsikalis-keemilisi omadusi, määrati pH, elektrijuhtivus, kuivaine ja orgaanilise aine sisaldus.
Overall the analyzed parameters of landfill cover layer samples fitted to the recommended values by Huber-Humer et al. (2009) and the requirements given by Estonian Environmental Board (Keskkonnaamet, 2011), except the content of organic matter, which had a bit lower values as expected.
Kudjape prügila kattekihi proovide uuritud füüsikalis-keemilised omadused ja hapnikutarve vastavad Keskkonnaameti nõuetele, vaid orgaanilise aine sisaldus on mõnevõrra nõutud väärtusest madalam.
The biological activity was measured by OxiTop measurement system and gave the average oxygen demand in 7 days 5,86±4,08 mg O2/g DM.
Materjalide bioloogilise aktiivsuse hindamiseks määrati 7-päeva hapnikutarve kasutades OxiTop meetodit.
Samples of cover layer were taken first during the covering works and three times during next 11 months.
Valmis kattekihi proovid koguti katmistööde ajal ning seejärel kahel korral pärast sulgemistööde lõppu.
Therefore the results of this study are very important for future landfill mining projects.
Uute prügilakaevandamise projektidele on seetõttu Saaremaal asuva Kudjape prügila peenfraktsiooni ja kattekihi omaduste tulemused väga oluliseks teabeks.
Moreover it is important to investigate and monitor the cover layer also after the closure.
Probleemi lahendamiseks on vaja nõuetele mittevastavad prügilad sulgeda ja katta ning seal tekkiv prügilagaas koguda ja ära põletada.
As there are not a lot of information about landfill fine fraction and only few of them are describing using it as landfill cover material.
Väikeste prügilate puhul ning prügilates, kus ei teki suurtes kogustes prügilagaasi on mõistlik see oksüdeerida metaanilagunduskattes.
The results of landfill cover layer samples showed that the final coverage material was more stable and homogeneous than fine fraction.
Kudjape kattekihi proovide füüsikalis-keemilised omadused olid ühtlasemad ning suuremaid kõikumisi, mis peenfraktsiooni proovidel esines, enam ei tuvastatud.
First samples were taken from fine material in August 2012.
Peenfraktsiooni proovid Kudjape prügilast koguti esmalt kaevetööde alguses ning seejärel laiaulatuslike välitööde ajal 2013. aasta jaanuaris.
Kudjape landfill was covered with methane degradation layer, which was excavated from the same landfill.
Üks tõsisem on prügilas tekkiv prügilagaas ning selle koostises olev metaan, mis on kasvuhoonegaas.
Because of differences between sampling holes and layers, it is recommended to mix the fine fraction with other materials before using it as a methane degradation cover.
Et kattekihi maht on välitingimustes väga suur ning selle omadused muutuvad ajas, tasuks kattekihi omadusi kontrollida ka pärast katmistööde lõppu.
Proper investigation of fine fraction gives certainty to the owner of the landfill and also environmental board that it is safe to use fine 46 fraction as cover material and also good way to find a new usage for landfilled material.
Peenfraktsiooni proovide keskmised tulemused jäid küll soovituslike piirmäärade sisse, kuid selgus samuti, eri kohtadest ja sügavuselt kaevatud materjal võis mõne parameetri (elektrijuhtivus, hapnikutarve) korral olla väga erinev.
Innovation may take place both in public and private sector.
Innovatsioon võib toimuda nii avalikus kui erasektoris.
The proposals are directed to personnel policy, idea generation, cooperation with local citizens and finding additional resources for innovation.
Ettepanekud hõlmavad omavalitsuse personalipoliitikat, ideede genereerimise soodustamist, koostööd kohalike elanikega ja täiendavate rahaliste vahendite otsimist innovatsiooniks.
The innovation potential for formed Kambja Parish is shaped by both human and monetary resources, although both of these resources are limited.
Moodustatud Kambja valla innovatsioonipotentsiaali kujundavad nii valla inim- kui rahalised ressursid, kuid mõlemad ressursid on võrdlemisi piiratud.
The research problem of the thesis is that innovation in local government depends on its innovation capability, which has not been studied in Estonia previously.
Töö uurimisprobleem seisneb selles, et kohaliku omavalitsuse poolt teostav innovatsioon sõltub omavalitsuse innovatsioonvõimekusest, mida ei ole aga Eestis varasemalt uuritud.
Public sector innovation capabilities and factors affecting it based on the example of united municipalities of Ülenurme and Kambja
Avaliku sektori innovatsioonivõimekus ja seda mõjutavad tegurid ühinenud Ülenurme ja Kambja valla näitel
Innovation has been mostly a bottom-up process, but also private sector initiative has driven innovation.
Innovatsioon on toimunud pigem alt-üles protsessina ja üksikute teenuste kaupa, algatusi innovatsiooniks on tulnud ka erasektorist.
The results of the thesis show that innovation merged Ülenurme and Kambja Parishes has mainly taken place in the form of making existing services available as e-services.
Töö tulemusena selgus, et innovatsioon ühinenud Ülenurme ja Kambja vallas on toimunud peamiselt uute viiside leidmises olemasolevate teenuste kättesaadavaks tegemisel eteenuste vormis.
Statistical data were analyzed in the thesis and there were conducted interviews with representatives of both merged parishes.
Töö käigus analüüsiti statistilisi andmeid ja viidi läbi intervjuud innovatsioonivõimekuse kohta ühinenud valdades.
The research method for the thesis is case study and the case is public sector innovation in former Ülenurme and Kambja Parishes.
Töös rakendavaks uurimismeetodiks oli juhtumiuuring ning uuritavaks juhtumiks on avaliku sektori innovatsioon ühinenud Ülenurme ja Kambja valdades.
The aim of the thesis is to estimate public sector innovation capability and factors influencing it for former Ülenurme and Kambja Parishes before merger.
Töö eesmärgiks on hinnata avaliku sektori innovatsioonivõimekust ja seda mõjutavaid tegureid ühinenud (endiste) Ülenurme ja Kambja valdade näitel enne ühinemist.
Public servants positive attitude towards change and young and highly educated population increase the innovation capacity of formed Kambja Parish.Based on the results of the study, the author made proposals for increasing the innovation capacity of formed Kambja Parish.
Uuringu tulemuste põhjal töötas autor välja ettepanekud moodustatud Kambja valla innovatsioonivõimekuse suurendamiseks.
It is also possible that similar trends in case of Estonia, Latvia and Lithuania are the result of joining the European Union at the same time in 2004.
Sarnased muutused Eesti, Läti ja Leedu puhul võivad olla tingitud ka üheaegsest Euroopa Liiduga liitumisest: liituti 2004.
The corresponding average value of revealed competitiveness in period 1993-2011 was -0.25.
Eesti keskmine ilmutatud konkurentsieelis RC on ajavahemikus 1993-2011 -0,25.
Estimating competitiveness of Estonian wheat using revealed comparative advantage
Eesti nisu konkurentsivõime hindamine ilmutatud suhtelise eelise meetodil
Countries that have had a smaller RC value than Estonia are Spain, Netherlands and Finland.
Riigid, mille ilmutatud konkurentsieelise väärtus on madalam kui Eestil, on Hispaania, Holland ja Soome.
Countries that have been more successful in order of advantage include Lithuania, Latvia, United Kingdom, Germany, Sweden and Denmark.
Riigid, mis on nisu väliskaubanduses Eestist edukamad, on alustades suurima eelisega riigist Leedu, Läti, Suurbritannia, Saksamaa, Rootsi ja Taani.
A conclusion was reached that it is more reasonable for Estonia to import wheat rather than export: this is proven by relative export and import advantages.
Jõuti järelduseni, et Eestil oleks mõistlikum nisu importida kui eksportida: seda tõestavad suhtelise ekspordi ja impordi eeliste väärtused: suhtelise ekspordi väärtused olid enamasti väiksemad kui 1 ja suhtelise impordi eelise väärtused suuremad kui 1.
The changes in Estonian revealed competitiveness compared to grain, agricultural products and all trade have been similar.
Eesti ilmutatud konkurentsieelise muutumine võrrelduna teravilja, põllumajandustoodete ja kogu kaubandusega on olnud sarnane: tõusu- ja langusperioodid ühtivad.
However the changes in Estonian expressed competitive advantage compared to grain have been the most stable, because cereal and wheat have similar factors that affect competitiveness.
Küll aga on kõige stabiilsem ehk vähem muutlikum nendest kolmest olnud ilmutatud konkurentsieelise näitaja võrrelduna teraviljaga, mis on tingitud sellest, et nisu kuulub teraviljade hulka ning nende konkurentsivõimekust mõjutavad tegurid ühtivad.
Positive and negative trending periods coincide.
Ülejäänud riikide puhul esineb nii positiivseid kui negatiivseid väärtusi.
In case of first group we could note similar positive and negative trends, however this was not the case for the second group.
Kui esimese grupi puhul võis märgata sarnaseid tõuse ja langusi, siis teise grupi puhul mitte: seda ilmselt tänu lähestikkusele asukohale ja sarnastele ilmastikutingimustele.
The aim of this research is to analyze Estonain wheat competitiveness and compare it with other countries, which have been in trading connections with Estonia in a period of 1993-2011.
Antud uurimistöö eesmärgiks oli analüüsida Eesti nisu konkurentsivõimet ilmutatud suhtelise eelise meetodil; samuti võrrelda tulemuseks saadud Eesti näitajaid väljavalitud Euroopa Liidu riikidega.
Joining with European Union and supports have been promoting trading between different countries and it has a role in rising quantities and values.
Samuti mõjutab riikide puhul kaubandust see, millal on liitutud Euroopa Liiduga, mis soodustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Changes of revealed competitiveness are caused by different amounts of wheat harvest.
RC muutused on tingitud erinevatel aastatel saadavatest nisu kogustest, mis mõjutab otseselt eksporditava ja imporditava vilja kogust.
Firstly Latvia, Lithuania, Finland, Sweden and secondly Germany, Denmark, Netherlands, Spain and United Kingdom.
Teiste riikide näitajatega võrreldes kasutati kahte riikide gruppi: esiteks Eesti võrdlus Läti, Leedu, Soome ja Rootsiga ning teiseks Eesti võrdlus Saksamaa, Taani, Hollandi, Hispaania ja Suurbritanniaga.
Wheat export and import values are affected by producer prices.
Väliskaubanduses osaleva nisu väärtust mõjutavad tootjahinnad, mis pole iga aasta ühtlased.
It affects export and import quantity.
Ekspordi- ja impordi väärtused ajavahemiku 1993-2011 jooksul suurenenud.
The subject is important because wheat has big relative importance in cereal production: in 2011 46,7% of cereal production was wheat.
Eestist eksporditava nisu väärtus oli 1993. aastal 42 340 € ning 2011. aastal 15 976 780 €.
This is most likely due to the proximity of Estonia and countries in the first group.
Suurim tõus iseloomustab Soomet ja suurim langus Taanit.
During 17 years, 597 individuals have been released.
Kokku on 17 aasta jooksul loodusesse lahti lastud 597 looma.
European mink is a globally critically endangered species, which is locally extinct in mainland Estonia.
Euroopa naarits on ülemaailmselt kriitiliselt ohustatud liik, kes on tänaseks mandri-Eestis välja surnud.
The Success of Reintroduction of European Mink (Mustela Lutreola) Globally and in Estonia
Euroopa naaritsa (Mustela lutreola) reintrodutseerimise edukus maailmas ja Eestis
reintroduction attempts are compared by methodology, results and factors affecting the results.
Sealjuures võrreldakse erinevaid euroopa naaritsa taasasustamise katseid nende metoodika, lõpptulemuse ning katse edukust mõjutavate tegurite alusel.
The analysis is based on the results of the previous research about European mink reintroduction in Estonia and other countries.
Töös läbiviidav analüüs põhineb varasematel euroopa naaritsa reintrodutseerimise kohta tehtud uuringutel nii Eestis kui välisriikides.
The aim of the thesis is to compare reintroduction attempts of European mink in Estonia and foreign countries to find out reasons, why reintroduction attempts in Estonia have been more successful.
Töö eesmärgiks on võrrelda euroopa naaritsa reintrodutseerimist Eestis ja teistes riikides selgitamaks välja põhjused, miks on Eestis euroopa naaritsa reintrodutseerimine paremini õnnestunud.
The main reasons for failure are application of "hard" release methods, release to unsuitable habitat.
Põhjusteks on olnud asustamine ebasobivatele aladele ning „karmi" lahtilaskmise rakendamine „pehme" lahtilaskmise asemel.
In addition, great deal of effort has been put on redesigning the habitat for European mink needs, increasing the food base and elimination of predators
Samuti on nähtud vaeva elupaikade parandamise, toidubaasi suurendamise ja naaritsaid ähvardavate ohustavate kiskjate arvukuse vähendamisega.
The size of the European mink population is reaching the island’s capacity.
Tänaseks on loomade arvukus Hiiumaal järjepidevalt kasvanud ning populatsiooni suurus hakkab lähenema saare mahutavusele.
The results of the analysis indicate that most reintroduction attempts in foreign countries have failed many and no viable populations have been established.
Töö tulemusena selgus, et välisriikides tehtud euroopa naaritsa asustamise katsed on olnud suuremas osas ebaõnnestunud.
Preservation attempts of European mink in Estonia started in 1980 and from 2000 European mink has been reintroduced to Hiiumaa.
Alates 1980ndatest aastatest on Eesti alustanud euroopa naaritsa liigikaitselise tegevusega, sh on alates 2000.a.
The results of the analysis show that the most important success factors in European mink reintroduction in Hiiumaa have been consistent reintroduction activities and large number of released animals.
Töö tulemused näitavad, et eduteguriteks on olnud järjepidevus ja aastate jooksul lahti lastud isendite suur arv.
The reintroduction of European mink in Hiiumaa has been successful.
Seevastu Eestis võib euroopa naaritsa Hiiumaale asustamist pidada edukaks.
This has lead to growth in European mink population in Hiiumaa over the years.
asustanud euroopa naaritsat Hiiumaale.
Recreation center of company UPM-Kymmene Otepää
Ettevõtte UPM-Kymmene Otepää Rekreatsioonikeskus