natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the study can be used to compare compression strength values provided by different manufactures, and to compare different standards.
Lõputöös tehtud uuringu tulemusi on võimalik võrrelda erinevate tootjate poolt ette antud tugevusnäitajatega ning erinevate standardite põhjal määratud survetugevuste ristikiudu hindamiseks.
One such material is laminated veneer lumber (LVL).
Üheks selliseks materjaliks on liimkihtpuit.
Research of soft- and hardwood laminated veneer lumber’s (LVL) compression strength perpendicular to the grain depending on different height and compressed surface area
Okas- ja lehtpuidust liimkihtpuidu (LVL) survetugevus ristikiudu uurimine sõltuvalt materjali kõrgusest ja surutavast pinnast
The research results showed that BauBuche, Steico and Kerto’s LVL compression strength perpendicular to the grain determinated by EN 14374 were in the same sue magnitude throughout the test series.However, when the values were determinated according to the ASTM D143, compression strength started to decrease if the compressed surfaca area’s was increased.
Katsed olid jaotatud 12 katseseeria vahel ning katsekeha kõrgused olid vahemikus 15-60 mm ning surutava pinna laius vahemikus 45-90 mm. Katsetulemustest selgus, et BauBuche, Kerto ja Steico liimkihtpuidu survetugevus ristikiudu EN 14374 standardi järgi on samas suurusjärgus läbi kõikide katseseeriate, kuid ASTM D143 standardi järgi leitud survetugevus ristikiudu hakkab survepinna laienemise korral vähenema.
This research compares laminated veneer lumber’s compression strength perpendicular to the grain depending on different height and compressed surface area.
Uurimuses võrreldi survetugevus ristikiudu väärtusi, mis oli saadud erineva kõrgusega materjali ja mida koormati erineva surutava pinnaga.
The creation and liquidation of collective farms have influenced people materially, socially, culturally and have left a deep trace in their memories.
Kolhooside loomine ja nende likvideerimine on mõjutanud inimesi materiaalselt, sotsiaalselt ja kultuuriliselt ning jätnud sügava jälje nende mälestustesse.
In order to achieve the purpose of this paper the author used qualitative research method.
Uurimiseesmärgi saavutamiseks kasutati kvalitatiivset meetodit.
The socio-economic affects of collectivization and decollectivization in the example of „Koit" collective farm
Kollektiviseerimise ja dekollektiviseerimise sotsiaalmajanduslikud mõjud „Koit" kolhoosi näitel
After decollectivization most of the people working in collective farms lost their jobs and headed to the cities.
Peale dekollektiviseerimist enamus kolhoosnikud kaotasid oma töökohad ning asusid linnadesse uusi otsima.
On the basis of the interviews it was clarified that the people were satisfied with working in collective farms and they miss those times.
Intervjuude põhjal selgus, et inimesed olid rahul kolhoosis töötamisega ning jäävad seda aega igatsema.
70 years have already passed since the creation of colletive farms but it is still a topical issue in today’s media.
Kolhooside loomise algusest on möödumas juba üle 70 aasta, kuid ikkagi võime lugeda meediast kolhoosikorra negatiivse mõju kohta.
The Bachelor’s thesis revealed that the creation of "Koit" collective farm brought along many jobs, guaranteed a fixed income and offered a place of living for relatively small fee or even for free for the workers.
Bakalaureusetööst selgus, et „Koit" kolhoosi loomise perioodi sotsiaalmajanduslikeks mõjudeks olid töökohtade tekkimine maapiirkonda, garanteeritud sissetulek, väikese raha eest või isegi tasuta saadud korterelamud, mis kindlustasid inimesi majanduslikult.
The author interviewed the people who worked in "Koit" collective farm with the view of writing down their valuable memories in order to store them in history.
Töö autor küsitles „Koit" kolhoosis töötanud inimesi, et kirja panna nende väärtuslikud memuaarid, mis selle tööga ajalukku lähevad.
The purpose of this Bachelor’s thesis is to identify the consequences of decollectivization, the influence of the Soviet period and the impact of transition to the collective farming on the example of "Koit" collective farm.
Uurimistöö eesmärk on välja selgitada „Koit" kolhoosi näitel, millised sotsiaalmajanduslikud mõjud olid kollektiivpõllumajandusele üleminekul, kolhoosi arengul Nõukogude perioodil ja dekollektiviseerimisel kohalikule arengule.
In addition, documents (related to "Koit" collective farm) and statistical data related to the region during that period were reviewed.
Samuti töötati läbi kolhoosiga seotud dokumente ning piirkonna kohta käivaid erinevaid statistilisi andmeid.
The development of the countryside slowed down and these regions became economically poor.
Maa-asustuse areng pidurdus ja ühtegi uut korterelamut enam juurde ei ehitatud ning teiste hoonete ehitus samuti vähenes.
An experiment was established in 2014-2015 at the Pruuli nursery in Jõgeva county, Estonia.
Katse viidi läbi 2014.-2015. aastal ettevõttes OÜ Pruuli Puukool, Jõgevamaal, Eestis.
Effect of rootstock on plum (Prunus domestica) transplant quality
Pookealuste mõju ploomipuu (Prunus domestica) istikute kvaliteedile
The aim of the research was to identify the influence of a rootstock on a transplant`s second year growth.
Töö eesmärk on selgitada välja pookealuse mõju ploomipuude istikute teise aasta kasvule.
Many of the rootstocks used, affect scion growth, plants yielding, and suitability to different climatic conditions.
Pookealused võivad mõjutada taimed kasvu, saagikust ja kohanemisvõimet erinevate klimaatiliste tingimustega.
'Emma Leppermann' Myrobalan plum (control treatment) and 146-2 (Prunus besseyi×Prunus tomentosa).
Pookealusteks olid haralise ploomipuu (Prunus cerasifer (kontrollvariant) ja VVA-1 (Prunus tomentosa ×Prunus cerasifera) sortidel 'Ave' ja 'Vilmitar' ning sordil 'Emma Leppermann' haraline ploomipuu ja 146-2 (Prunus besseyi×Prunus tomentosa).
Since plum cultivars have a different growth and therefore the rootstock affects them differently.
Ploomisortidel on erinev kasvutugevus ning seetõttu on pookealuse mõju taime kasvule erinev.
Cultivar ’Vilmitar’ has medium size growth and may have better compabilty with rootstock VVA-1.
’Vilmitar’ on keskmisekasvuline sort ja seetõttu võib olla alusega VVA-1 parem sobivus.
On the basis on these investigations, it is noted that rootstock 146-2 did not affect the growth of the cultivar 'Emma Leppermann' on the second year and therefore it had as good quality as the plants grafted on the rootstock Myrobalan.
Saadud katseandmete põhjal võib järeldada, et sorti ’Emma Leppermann’ on kasvutugevuse vähendamiseks soovitatav paljundada pookealusele 146-2, sest pookealus ei avaldanud olulist mõju istiku kasvutugevusele teisel kasvuaastal.
On the cultivars ’Ave’ and ’Vilmitar’ rootstock VVA-1 had an influence by making the growth smaller.
Sortide ’Ave’ ja ’Vilmitar’ kasvutugevust vähendas vegetatiivalus VVA-1, samas aga madalakasvulisel pookealusel ja tugevakasvulisel sordil võib tekkida sobimatus.
It is important to do further investigation with vegetative rootstocks with different cultivars to give new reccomendations.
Mitmed ploomipuu sordid on isesteriilsed, kuid pookealus võib mõjutada ploomipuu õitsemist ja viljakandvust ning seetõttu on edasised uuringud vajalikud tootmisse sortide soovitamisel.
Data used in this thesis was collected during the years 2014–2015 from a long-term field experiment established in 2008 at Eerika in Estonian University of Life Sciences.
Tulemused on saadud 2008. a Eerikale rajatud Eesti Maaülikooli pikaajaliselt põldkatselt katseaastate 2014–2015 andmete põhjal.
The hypotheses were: 1) winter wheat yield and quality is greatly affected by the cultivation practice; 2) winter wheat in conventional farming has a greater grain yield, protein and gluten content due to the use of mineral nitrogen, however in organic farming the winter wheat other quality parameters are improved.
Püstitatud hüpoteesid olid: 1) viljelusviis mõjutab olulisel määral talinisu saagikust ja kvaliteeti; 2) tavasüsteemis kasvanud talinisu on tänu mineraalsele lämmastikule küll suurema proteiini- ja gluteenisisaldusega, kuid mahesüsteemis kasvanud talinisu teised kvaliteedinäitajad on paremad.
Based on the results, the hypotheses that using conventional growing techniques gives higher grain yield, protein and gluten content was confirmed.
Uurimustöö tulemuste põhjal sai kinnitust hüpoteesis toodud väide, et mineraalset lämmastikku saanud tavasüsteemi variantidel saadakse usutavalt kõrgem terasaak ning proteiini- ja gluteenisisaldus.
Food grown in organic farming can be considered to have higher fiber content.
Sellest tulenevalt võib mahetoodangut pidada kiudainete sisalduse poolest paremaks.
However, the fiber content was higher in organic system compared to the conventional variants that received higher amounts of mineral nitrogen.
Kiudainete sisaldus oli võrreldes tavasüsteemi enam mineraalset lämmastikku saanud variantidega mahesüsteemis usutavalt kõrgem.
The purpose of this master’s thesis was to study the effects of organic and conventional farming on winter wheat quality and yield.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli välja selgitada, viljelusviisi ja orgaaniliste ning mineraalsete lämmastikväetiste mõju talinisu kvaliteedile ja saagikusele.
The second hypotheses that using organic farming practices will result in better quality of other parameters was not confirmed.
Uurimustöö hüpotees, et mahesüsteemis kasvanud talinisu teised kvaliteedinäitajad on paremad, ei olnud antud katse tulemuste põhjal tõene.
There were no significant differences between two cultivation practices regarding gluten index, falling number, bread volume and bread volume weight.
Kuigi esines kõrgemaid väärtusi nii mahe- kui tavasüsteemis, siis kahe viljelusviisi variantide vahel puudusid usutavad erinevused nii gluteeniindeksi, langemisarvu kui ka pätsi ruumala ja eriruumala väärtustel.
Organic farming has continually increased.
Mahetootmine ja mahetoodete tarbimine on järjest suurenenud ning suure tõenäosusega kasvab ka tulevikus.
The effects of organic and conventional farming on yield and quality of winter wheat
Talinisu saagi- ja kvaliteedinäitajad sõltuvalt viljelusviisist
The aim of this thesis was to evaluate the quality of conventionally and organically grown winter wheat.
Seetõttu on ka antud uurimustöö keskendunud nisu kvaliteedinäitajate erinevuse hindamisele tava- ja maheviljelussüsteemis.
The collected data is analysed and compared by using Microsoft Excel.
Kogutud andmeid on analüüsitud ja võrreldus kasutades programmis Microsoft Excel.
Thermal energy productivity was measured between october 2015 and april 2017.
Soojusenergia tootlikkust mõõdeti 2015. aasta oktoobrist 2017. aasta aprillini.
Data that has been used are the energy produced by the sun (kWh), monthly average air temperatures (oC), sum of the total monthly sunshine hours (h), and residental electricity consumption by months (kWh).
Andmetena on kasutatud toodetud soojusenergia kogust (kWh), kuude keskmiseid õhutemperatuure (oC), kuude summaarseid päikesepaiste tunde (h) ja eramu elektritarbimist kuude kaupa (kWh).
The study revealed that the hot water collector productivity is highly correlated with the monthly average temperature.
Uurimusest selgus, et sooja vee kollektori tootlikkus on tugevas seoses kuu keskmise temperatuuriga.
The aim of this research is to investigate how climatic factors are affecting the productivity of the solar collector and if it is reasonable to use additional heating by solar energy next to solid fuel boiler.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on uurida kuidas mõjutavad klimaatilised tegurid päikesekollektori tootlikust ja kui mõistlik on kasutada tahkeküttekatla kõrval lisaküttena päikeseenergiat.
But the highest effect on the productivity has the average monthly sunshine hours.
Kõige tugevamalt aga mõjutab tootlikust kuu keskmised päikesepaiste tunnid.
Measurements took place in Põlva county at a private house where two flat plate solar water heater collectors have been installed.
Mõõtmised toimusid Põlvamaal, Partsi külas asuvas eramus, kuhu on küttesüsteemi lisatud 2 lamedapinnalist päikesepaneeli.
Great effect to productivity is the correlation between sunshine and air temperature.
Samuti mõjutab suuresti tootlikust temperatuuri ja päikesepaiste seos.
It also analyzed the impact of solar collectors to electricity consumption.
Samuti on analüüsitud millist mõju avaldab elektritarbimisele päikesekollektori lisamine energiavarustusse.
Economic calculations showed that the collector payback period reaches up to 30 years.
Majanduslikes arvutustes selgus, et eramu energiavarustusse lisatud päikesekütte süsteemi tasuvusaeg ulatub 30 aastani.
Dwelling Energy Supply with Solar Heat Panels
Päikesekollektor eramu energiavarustuses
This shows that it is not reasonable to add solar water heater to solid fuel boiler system Adding the solar water heater to such house energy supply does not show any changes in electricity consumption.
Sellest saab järeldada, et Lõuna - Eestis tahkeküttekatla kõrval lisaküttena päikeseenergia kasutamise mõistlikus on kaheldav.
Ambient air is one of the most important basics for life and human health also depends on its quality.
Välisõhk on üks tähtsaimatest elu eksisteerimise alusest ning selle kvaliteedist sõltub ka inimese tervis.
The first half of last decade the traffic flows in borders of Tallinn increased 80 – 90%, while in center of Tallinn only 20 – 30%.
Tallinna piire ületavad liiklusvood keskmiselt 80 – 90%, kesklinnas samas vaid 20 – 30%.
Secondly – measured indicators varied greatly and number of sample areas is too small, so it blocks out all little changes
Teiseks – mõõdetud näitajad varieeruvad suuresti ja mõõtekohtade arv on vähene, mis varjestab väikesed muutused.
Air pollution is one of the negative consequences that are attending with industry and overall rise in living standards.
Õhusaaste on aga üks nendest negatiivsetest tagajärgedest, mis antakse kaasa tööstuse ja elatustaseme üldise tõusuga.
In this study the author analyzed the content of heavy metals and nitrogen in Big red stemm moss (Pleurozium schreberi) and in Stair-step moss (Hylocomium splenens) in 2003, 2005, 2008, 2010 and 2011.
Töös uuris autor raskmetallide ja lämmastiku sisaldust harilikus palusamblas (Pleurozium schreberi) ja harilikus laanikus (Hylocomium splendens)aastatel 2003, 2005, 2008, 2010 ja 2011.
The increase of urban sprawl is in turn one of the many outputs of rise in living standards, by which residential areas are extruding to outskirts or suburbs.
Valglinnastumise kasv omakorda on üks paljudest elatustaseme tõusu väljunditest, mille käigus elamualad on valgunud linnakeskustest ääre- või eeslinnadesse.
Author used only those sampling points in analyze, which were presented in all years.
Analüüsi proovivõtupunktidena kasutati vaid nende mõõtekohtade andmeid, mis esinesid kõikides uuringutes.
The paper focuses on following subjects: - the situation of urban sprawl in the vicinity of Tallinn and changes in traffic volume; - the description of heavy metals that are connected with urban sprawl and how they emerge; - bioindicational assessment of heavy metal settling – method description; - comparison of different elements concentrations in mosses.
Lõputöö keskendub alljärgnevatele teemadele: - valglinnastumise olukord Tallinna ümbruses ning liiklussageduse muutused; - valglinnastumisega seotud raskmetallide iselooustus ning nende tekkeallikad; - raskmetallide sadenemise bioindikatsioonilise hindamise meetodi kirjeldus; - erinevate elementide sisalduse võrdlus sammaldes.
The analysis showed that there is no clear link between urban sprawl and increase of concentrations of heavy metals and nitrogen.
Analüüs näitas, et selget valglinnastumisega seotud kasvu raskmetallide ja lämmastiku kontsentratsioonides ei suudetud tuvastada.
The author established the increase of traffic volume, so there are two possible explanations.
Kuna liiklustiheduste kasv, kui oluline raskmetallide saaste tekitaja, on tuvastatud, siis on võimalikke seletusi kaks.
The aim of this paper was to examine, whether impacts of urban sprawl on Tallinn air quality can be estimated by using bioindication.
Töö eesmärgiks oli uurida, kas valglinnastumise mõju Tallinna lähiümbruse õhukvaliteedile on hinnatav bioindikatsiooni abil.
Firstly, sampling points in Harju County were divided into three groups: those that are affected by urban sprawl (18 tappings), those that are not affected by urban sprawl (14 tappings) and those that locate in the potential influence area by urban sprawl (11 tappings).
Proovivõtupunktid jagati kõigepealt kolmeks: valglinnastumisest mõjutatud (18 mõõtekohta), valglinnastumisest mitte mõjutatud (14 mõõtekohta) ja võimaliku mõjutusega alad (11 mõõtekohta).
The impacts of urban sprawl to the air pollution in the vicinity of Tallinn
Valglinnastumise mõju õhusaastele Tallinna lähiümbruses
Since 2003 and 2008 the measurements were made basically in the surrounding of Tallinn and rest of the years all over the Estonia, the amount of coincide sampling points was only eight.
Kuna 2003 ja 2008 mõõdeti tihedamalt just Tallinna lähiümbruses ja ülejäänud aastatel üle-eestiliselt, siis ühtivateks proovivõtupunktideks saadi vaid 5 valglinnastumisega seotud ja 3 valglinnastumisega mitte seotud mõõtekohta.
The graduation paper "The impacts of urban sprawl to the air pollution in the vicinity of Tallinn" is actuated by the actuality of the topic that is impacts of urban sprawl to the air pollution in Tallinn.
Bakalaureusetöö „Valglinnastumise mõju õhusaastele Tallinna lähiümbruses" uurimisprobleem on ajendatud töö teema aktuaalsusest, milleks on valglinnastumise mõju Tallinna lähiümbruses välisõhule.
Firstly – the capacity of the work did not make possible to take into account all the agricultural aspects.
Esiteks – bakalaureusetöö maht ei võimaldanud arvestada põllumajanduse ja selle võimaliku vähenemisega Tallinna lähiümbruses ning nii maaharimise kui ka põllumajandusmasinate kaudu tekkiva mõjuga.
The main cause is commuter service that is closely related with urban sprawl.
Peamiseks põhjustajaks on hinnatud valglinnastumisega seotud pendelrännet.
Work is practical.
Töö on praktiline.
Installing a gas unit on the GAZ 21 engine
Gaasiseadme paigaldamine GAZ 21 mootorile
Fuel is getting more expensive and the average age of Estonian cars is around 12 years, and more and more people have to think about alternatives.
Kütus aina kallineb ja Eesti keskmine autode vanus on umbes 12.a, siis üha enam peavad inimesed mõtlema alternatiivide peale.
The theoretical part describes the harmfulness of the exhaust gases, the LPG engines and the different generations of LPG equipment.
Teoreetilises osas on kirjeldatud heitgaaside kahjulikkust, LPG mootoreid ning erinevaid LPG seadmete põlvkondi.
The aim of the work is to install the LPG gas unit on the GAZ 21 engine and thereby provide knowledge to the following students in the form of laboratory work.
Töö eesmärk on paigaldada LPG gaasiseade GAZ 21 mootorile ning sellega tänu sellele anda teadmisi järgmistele üliõpilastele labortöö näol.
Laboratory work is compiled for the subject of cars and tracters and for solving production engineering students.
Labortöö on koostatud õppeaine autod ja traktoid ning lahendamiseks tootmistehnika üliõpilastele.
The observed period was from 1946 to 2008 in this study.
Vaadeldav periood oli 1946-2008.
As a result of the pointer year analysis it was discovered that in both site types positive increment years were 1942 and 2004 and negative growth years were 1941, 1992 and 2006.
Näitaasta analüüsi tulemusel selgus, et mõlemas kasvukohatüübis on positiivsed juurdekasvu aastad 1942 ja 2004 ja negatiivsed kasvuaastad 1941, 1992, 2006.
The tree ring series were cross dated and standardized.
Mõõdetud aastarõnga seeriad ristdateeriti ja standardiseeriti.
Pointer year analysis was conducted to find out extreme growth years.
Samuti tehti näitaasta analüüs ekstreemsete kasvuaastate selgitamiseks.
Climatic data are obtained from the Estonian Meteorological and Hydrological Institute.
Kliimaandmed saadi Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudist.
The samples were collected in 2008, during the forestry program’s project number 7 of Environment Investment Centre’s „Dendrochronological scale for Norway spruce".
Analüüsipulgad koguti 2008. aastal SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse metsanduse programmi projekt nr. 7 „Dendrokronoloogilise skaala koostamine kuuse puude andmeil" välitööde käigus.
Correlation analysis was based on climatic data and increment indexes.
Kliimaandmete ja juurdekasvu indeksite põhjal tehti korrelatsioonanalüüs.
The results of t-test showed that comparing two site types the average radial increment do not differ statistically significantly.
Töö tulemusena selgus t-testiga, et kahe kasvukohatüübi keskmised radiaalsed juurdekasvud ei erine statistiliselt oluliselt.
The results of the climatic analysis based on counties was found that the main indicator that influenced the spruces radial increment was the June precipitation.
Maakondade kaupa tehtud kliimaanalüüsil selgus, et peamiselt mõjutas hariliku kuuse radiaalset juurdekasvu juunikuu sademed.
The aim of the present Bachelor thesis was to analyze the relationship between the spruce radial increment and climate (temperature and precipitation) in wood sorrel site type and hepatica site type in Norway spruce stands.
Käesolevas bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida jänesekapsa ja sinilille kasvukohatüübis kasvavate kuusepuude radiaalset juurdekasvu ja kliimanäitajate (temperatuur ja sademed) vahelist seost hariliku kuuse (Picea abies L.) puistutes.
Comparing radial growth of Norway spruce in wood sorrel and hepatica site type
Hariliku kuuse radiaalse juurdekasvu võrdlus jänesekapsa ja sinilille kasvukohatüübis
As a result of the correlation analysis it was found out that there are no statistically important climate parameters that affect the radial increment of the site types of wood sorrel and hepatica.
Korrelatsioonanalüüsi tulemusena selgus, et sinilille ja jänesekapsa kasvukohatüübis ei esine statistiliselt olulisi kliimanäitajaid, mis mõjutavad radiaalset juurdekasvu.
Documentation analysis was performed in Excel.
Dokumentide analüüs viidi läbi tabelarvutusprogrammis Excel.
The methods used for analysing data were documentation analysis and transcribed interviews analysis.
Andmete analüüsi tehnikana kasutati nii dokumentide analüüsi kui ka transkribeeritud intervjuude analüüsi tehnikat.
The interviews show that Tartu City Government has autohorized non-conformities, if: a) the proposed solution in the construction projects did not conflict with social contract and was suitable in the surroundings or made a building more economical; b) neighbourhood rights and public interests were protected and c) the detailed plan was outdated or with errors.
Intervjuudest selgus, et ehitusprojektide vastuolusid detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetega on Tartu Linnavalitsus lubanud siis, kui: a) ehitusprojektis olev lahendus ei lähe vastuollu ühiskondliku kokkuleppega ja on ümbruskonda sobiv või muudab hoone ökonoomsemaks; b) naabrusõigused ja avalikud huvid jäävad kaitstuks ning kui c) detailplaneering on vananenud või vigadega.
As a result of the research it appears that out of the 245 construction projects checked, there are 54 projects which have non-conformities.
Töö tulemusena leiti 245-st ehitusprojektist vastuolusid 54 ehitusprojektis.
From reviewing the building permits` issued orders, there were only three building permits issued orders where the construction projects` non-conformities with detailed plans and the reasons why these were authorized had been noted.
Ehituslubade väljastamise korralduste läbivaatamise tulemusena leiti vaid kolm ehitusloa väljastamise korraldust, milles olid kirjas ehitusprojektide vastuolud detailplaneeringutega ning vastuolude lubamise põhjused.
Construction projects non-conformity with detailed plans and with design criteria for buildings
Ehitusprojektide mittevastavus detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetele