natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On a daily basis the most frequent painful areas are lower back (18,2%), shoulders (13,6%) and neck (9,1%).
Ankeetküsitlusest selgus, et töötajad puutuvad palju kokku korduvliigutuste (54,5%) ja raskuste käsitsi teisaldamisega (40,9%), igapäevaselt esineb alaselja- (18,2%), õla- (13,6%) ning kaelavalu (9,1%).
To assess the impact of the work environment, microclimate, illumination and noise level measurements were carried out.
Töökeskkonna mõju hindamiseks teostati mikrokliima, valgustatuse ja mürataseme mõõtmised piimatööstusettevõtte tootmisosas.
Skeletal muscles frequency, decrement and stiffness were measured with myometer at the beginning, in the middle and at the end of the day and night (evening) shifts.
Töötajatel määrati nii päevases kui ka õhtuses (öises) töövahetuses müomeetriga skeletilihaste elastsus, toonus ja jäikus töövahetuse alguses, keskel ja lõpus.
During the period of 2007-2017, the majority of transactions were concluded in the districts of Annelinn, Karlova and Kesklinn.
Perioodil 2007-2017 tehti enim tehinguid Annelinna, Karlova ja Kesklinna linnaosades.
The analysis of the impact of the location focused on the more significant national, economic, social and environmental aspects that have influenced the number and value of apartment ownership sale/purchase contracts in districts of Tartu.
Asukoha mõju analüüsil vaadeldi olulisemaid riiklikke, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnategureid, mis mõjutasid Tartu linnaosades korteriomandite ostu-müügitehingute arvu ja väärtust.
Location is of great importance when it comes to real estate and the development of economy following the restoration of independence in Estonia has brought changes in real estate transactions in different districts.
Asukohal on kinnisvarale suur mõju, taasiseseisvumisjärgne majanduse areng on toonud kaasa muutusi erinevate linnaosade kinnisvaratehingute osas.
The thesis employs the comparative method of analysis and draws information from the following sources: the data from 2007-2017 annual reports of the Estonian real estate market composed by the Land Board; data from the database of the Statistical Office; Tartu statistical overviews of 2007-2017 that have been compiled as a result of cooperation between different departments of Tartu City Government; and the 2008, 2013 and 2018 reports of the survey "Tartu and the people of Tartu".
Uurimistöös kasutatakse võrdlusanalüüsil Maa-ameti koostatud Eesti kinnisvaraturu 2007-2017 aastakokkuvõtete andmeid, Statistikaameti andmebaasi andmeid, Tartu Linnavalitsuse erinevate osakondade ühistöö tulemusena koostatud 2007-2017 Tartu statistilisi ülevaateid, uurimisküsitluste „Tartu ja tartlased" 2008, 2013 ja 2018 aruandeid.
Sale and purchase prices of apartments per square metre were the highest in the districts of Kesklinn, Tähtvere and Ülejõe whilst prices were lower in Annelinn, Ropka industrial district, and Ränilinn.
Kõrgemad korterite ruutmeetri ostu-müügihinnad olid Kesklinna, Tähtvere ja Ülejõe ning madalamad Annelinna, Ropka tööstuse ja Ränilinna linnaosades.
The number and value of apartment ownership transactions was dependent on the location.
Asukohast sõltus korteritehingute arvukus ja väärtus.
The aim of this thesis is to investigate if and which changes have taken place in sale/purchase contracts of apartment ownerships in different districts of Tartu within the timeframe of 2007–2017 and which is the impact of the location.
Töö eesmärgiks on välja selgitada, kas ja mis muutused on toimunud korteriomandite ostu-müügitehingutes erinevates Tartu linnaosades aastatel 2007-2017 ning milline on asukoha mõju neile tehingutele.
This gives ground for studying if and which changes have occurred owing to the location of an immovable at the apartment market of Tartu during the period of 2007–2017.
See annab põhjuse, et uurida, kas ja mis muutused on tulenevalt asukohast Tartu kinnisvaraturul aastatel 2007-2017 toimunud.
Influence of location on purchase and sale transactions of apartement ownership in Tartu districts, 2007-2017
Asukoha mõju korteriomandite ostu-müügitehingutele Tartu linnaosades 2007- 2017
The enterprise resource planning (ERP) system is an important part of an enterprise's information system that enables financial performance, productivity and profitability to be improved.
Ettevõtte ressursside planeerimise (ERP) süsteem on tänapäeval oluline osa ettevõtte infosüsteemist, mille abil on võimalik parandada finantstulemusi, produktiivsust ja kasumlikkust.
In the Estonian economic environment where most of the consumers of the ERP system are small or medium-sized enterprises, there are no studies or simple tools for determining its profitability.
Eesti majanduskeskkonnas, kus suurem osa ERP süsteemi tarbijatest on väikesed või keskmise suurusega ettevõtted, puuduvad uuringud ja lihtsad töövahendid selle kasumlikkuse määramiseks.
To reduce the effect of changes in the economic environment on the determination of profitability of an ERP system, ratios should be used, advisably of net sales (net sales are sales revenue after subtracting costs related to sales, reductions and advantages afforded to customers).
Vähendamaks majanduskeskkonna muutuste mõju ERP süsteemi kasumlikkuse määramisele tuleks kasutada suhtarve, soovitavalt suhet netomüügist (netomüük on müügitulu miinus müügiga seotud kulud, allahindlused ja kliendile antud boonused).
Although a profitability assessment is deemed to be one of the prerequisites of successful ERP system implementation and, in the world, practical examples of the effects of ERP system implementation on an enterprise's performance have been studied, it takes place only in a few enterprises in practice.
Kuigi ERP süsteemi eduka juurutuse üheks vajalikuks tingimuseks loetakse kasumlikkuse hindamist ning maailmas on uuritud praktilisi juhtumeid ERP süsteemi juurutamise mõjust ettevõtte tulemuslikkusele, siis praktikas toimub see vaid vähestes ettevõtetes.
As a result of the work, the author shall formulate three main suggestions to be followed when starting an ERP system project: - to create a database of benefits based on objectives when planning an ERP system project collating data from previous years and to determine the target values one wishes to achieve up to three years after the project is completed; - to provide a BSC framework of benefits of the ERP system for the management and software supplier to be monitored in order to assess differences between the completion of set and achieved goals and that can be used to assess the project's actual profitability.
Töö tulemusena formuleerib autor kolm põhilist soovitust, mida järgida ERP süsteemi projekti alustamisel: - Luua ERP süsteemi projekti planeerimisel eesmärkidest lähtuv kasude andmebaas, kuhu on koondatud viimaste aastate andmed ja määratleda nende sihtväärtused, kuhu soovitakse jõuda aasta kuni 3 aastat peale projekti lõppemist; - Koostada juhtkonna ja tarkvara tarnija jaoks ERP süsteemi kasude BSC raamistik, mida jälgida hindamaks püstitatud ja saavutatud eesmärkide täitumise erinevust ning mille alusel saab hinnata projekti tegelikku kasumlikkust.
The author of this work believes that assessment of the financial profitability of the ERP system is underutilised in Estonian enterprises due to the absence of examples and practical tools.
Töö autori hinnangul on Eesti ettevõtetes vähe rakendatud ERP süsteemi kasumlikkuse rahalist hindamist, sest puuduvad võrreldavad andmed ja praktilised töövahendid.
- ERP system performance should be monitored for at least three years after the implementation In conclusion, it can be argued that small and medium-sized Estonian companies could use the framework created for assessing the profitability of the ERP system in the planning stage of ERP system implementation as well as after the implementation for assessing performance.
- ERP süsteemi tulemuslikkust tuleks jälgida vähemalt kolm aastat peale juurutamist Kokkuvõtteks võib väita, et ERP süsteemi kasumlikkuse määramiseks loodud raamistikku võiks kasutada Eesti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ERP süsteemi juurutamise planeerimise faasis, aga ka peale juurutamist tulemuslikkuse hindamisel.
As a result of this work, the following tools were completed for OÜ Ha Serv: - a database identifying and determining the benefits of the ERP system that enables various data for to be collated assessing profitability before and after the implementation; - a BSC framework of benefits of the ERP system providing the management with an overview of the project performance.
Käesoleva töö tulemusena on valminud OÜ Ha Serv jaoks järgmised töövahendid: - ERP süsteemi kasude identifitseerimise ja määramise andmebaas, mis võimaldab koondada erinevaid andmeid kasumlikkuse hindamiseks enne ja peale juurutamist; - ERP süsteemi kasude BSC raamistik pakkudes juhtkonnale ülevaatlikku vaadet projekti tulemuslikkusest.
This work will focus on creating a framework for assessing the financial profitability of an ERP system based on the example of OÜ Ha Serv. Based on the analysis of the methods and principles of determining the profitability of ERP system implementation set out in the theoretical part of the work, it is found that to create a system of and to assess the profitability of an ERP system, small and medium-sized enterprises should use the BSC framework and the ABC cost accounting methods integrated into the system of key indicators used in the enterprise.
Töö teoreetilises osas välja toodud ERP süsteemi juurutamise kasumlikkuse määramise meetodite ja põhimõtete analüüsist lähtuvalt leitakse, et ERP süsteemi juurutamise kasumlikkuse süsteemi loomiseks ning hindamiseks on väike- ja keskmistel ettevõtetel soovitav kasutada BSC raamistikku ja ABC kuluarvestuse meetodeid integreerides neid ettevõttes kasutatavate võtmemõõdikute süsteemiga.
Enterprice information system benefit assessment on example of HA Serv OÜ
Ettevõtte majandusarvestuse infosüsteemi kasumlikkuse hindamine osaühing Ha Serv näitel
The author has set the following objectives to help fulfill the goal of the bachelors thesis: to explain the importance of the dairy sector in Estonia; to analyse the production peformance in the company; to find out the impact factors of dairy production profitability; to make conclusions and gives suggestions to improve the profitability in Haage Agro Ltd.
Töö eesmärgi täitmiseks on püstitatud järgmised uurimisülesanded: selgitada piimatootmise kui Eesti jaoks olulise põllumajandusharu arengut; analüüsida ettevõtte tootmistegevuse tulemusnäitajaid; selgitada välja uuritava ettevõtte piimatootmise tasuvust mõjutavad tegurid; teha järeldusi ning ettepanekuid tasuvuse tõstmiseks.
Profitability of milk production and its impact factors at Haage Agro Ltd
Piimatootmise tasuvus ja seda mõjutavad tegurid OÜ Haage Agro näitel
The purpose of this Bachelor thesis was to analyse the profitability of dairy farming and its impact factors at Haage Agro Ltd. in 2011-2013.
Bakalaureusetöö eesmärk on analüüsida OÜ Haage Agro piimatootmise majanduslikke näitajaid ja nende põhjal selgitada välja ettevõtte tootmistegevuse tasuvus ning seda mõjutavad tegurid.
Visual visual strength grading were determined according to the standard NS-INSTA 142:2009.
Visuaalne tugevussorteerimise viidi läbi standardi NS-INSTA 142:2009 alusel.
The physical-mechanical properties of wood were determined in laboratory conditions according to the standard.
Puidu füüsikalis-mehaanilised omadused määrati vastavalt standardile laboratoorselt.
Investigation of spruce (Picea abies) and pine (Pinus sylvestris) structural timber with different strength grading methods
Kuuse (Picea abies) ja männi (Pinus sylvestris) konstruktsioonipuidu tugevussorteerimine erinevate meetoditega
The measurements were performed from the elements using direct and indirect methods.
Viimasega teostati puitelementide mõõtmised otsesel ja kaudsel meetodil.
In machine strength grading were carried out using devices like Timber Grader MTG and Fakopp Microsecond Timer.
Masinsorteerimisel kasutati seadmeid Timber Grader MTG ja Fakopp Microsecond Timer.
The strongest links were obtained to the destructively measured static bending modulus of elasticity and the Timber Grader static modulus of elasticity measured between the device; correlation in pine test species was r=0,96 and r=0,90 in test species of spruce.
Kõige tugevamad seosed saadi purustaval paindekatsel mõõdetud staatilise elastsusmooduli ja Timber Grader seadmega mõõdetud staatilise elastsusmooduli vahel; korrelatsioon männipuidust katsekehadel r=0,96 ja kuusepuidust katsekehadel r=0,90.
The purpose of this work is to compare visual strength grading with machine strength grading and verification of these results by destructive tests with spruce and pine wood elements as an example.
Töö eesmärgiks oli võrrelda visuaalse tugevussorteerimise tulemusi masintugevussorteerimiste tulemustega ning kontrollida neid purustaval meetodil saadud paindekatse tulemustega kuuse- ja männipuidust elementide näitel.
Spruce wood test species were obtained by direct measurements of the medium correlation (r=0,68...0,69).
Kuusepuidust katsekehade puhul saadi otsestel mõõtmistel keskmised seosed (r=0,68...0,69).
Results were dependent by the method chosen, machine strength grading by the test device and by the wood species.
Tulemused sõltusid valitud meetodist, masintugevussorteerimise puhul katseseadmest ning puuliigist.
Strong correlation was between the device Fakopp direct measurements of the pine test species (r=0,70...0,85).
Tugevaid seoseid andis Fakopp seade otseste mõõtmiste korral männipuidust katsekehadel (r=0,70...0,85).
Huge amount wrong strength classes were created in visual strength grading.
Visuaalsel tugevussorteerimisel ilmnes suur valedesse tugevusklassidesse sorteeritud katsekehade arv.
The present master thesis takes under observation the investigation of wood strength grading methods.
Käesolevas magistritöös käsitletakse erinevaid tugevussorteerimise meetodeid.
In conclusion, that the strength of the sort depends on the type of wood.
Kokkuvõtvalt võib uurimustöö põhjal öelda, et tugevussorteerimise korral on vajalik katsekehadele tulemusi vaadata puuliigipõhiselt.
Air Leakage Reduction in Construction Wall and Floor Joint to Ensure Radon Safety
Hoone seina ja põranda liitekoha õhulekke vähendamine radooniturvalisuse tagamiseks
It is essential to emphasize the fact the air leakage rate depending heavily on the quality of construction works.
Esile toomist väärib tulemus, et õhulekke suurus sõltub suuresti ka ehituskvaliteedist.
In addition to being presented in the Master’s thesis, the test results will be used in compiling the new manual to "Radon safe building construction".
Katsetuste tulemusi kasutatakse lisaks magistritööle uue juhendi „Radooniohutu hoone projekteerimine" kirjutamisel.
Also, good results were gained by using self-expanding PUR - gaskets.
Head tulemused saavutati ka isepaisuva tihendi kasutamisel.
The current Master’s thesis was intending to investigate three different floor and wall joint constructions (concrete floor sided with ceramsite construction blocks, aerated concrete blocks and façade axed stone blocks, meant to imitate limestone wall) sealing methods and investigate their effect on air leakage.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida kolme erineva põranda ja seina sõlmkonstruktsiooni (betoonpõranda ja keramsiitplokkidest, poorbetoonplokkidest ning klombitud kividest, mis imiteerivad paekivi, seina) erinevaid tihendamisviise ning uurida tihendamisviiside mõju liitekoha õhulekkele.
Further studies should concentrate on examining different sealing methods and construction joints as well their air leakages.
Edasistes uuringutes tuleks uurida ka teisi tihendamisviise ning teisi konstruktsioonilahendusi ja nende õhulekkeid.
When using ceramsite wall blocks, the floor and wall joint should be filled with sealing material, also the surface of the block needs to be covered as the surface provides additional ways for air to infiltrate.
Keramsiitplokkidest müüritise puhul tuleks täita liitekoht ning ploki näha jääv pind, kuna ploki struktuur põhjustab suure õhujuhtivuse ning seetõttu ka õhulekke.
The analysis of the results indicated that the axed stone block and concrete floor joint have achieved low air leakage rate when being sealed with polymer gasket and then covered with sealant.
Magistritöö tulemusel leiti, et paekivi imiteeriva klombitud kividest konstruktsiooni puhul piisab liitekoha tihendamisest tihendi ning seejärel hermeetikuga, mille abil on võimalik saavutada madal õhuleke.
In the process of constructing new and reconstructing old buildings, people are paying more attention to low energy consumption and more comfortable indoor climate, whereas less attention is paid to proper sealing of different construction joints, which may cause the leakage of different harmful gases and emissions, that consequently can lead to deterioration of indoor air quality.
Vähem tähelepanu pööratakse konstruktsioonide liitekohtade tihendamisele, kust imbuvad hoonesse erinevad kahjulikud gaasid ja organismid, mis rikuvad siseõhu kvaliteeti.
The influence of seeding rate and distance were correspondingly 0,06 and 0,02 €/%.
Külvisenormi ja laadimiskauguse korral olid vastavateks suurusteks 0,06 ja 0,02 €/%.
Choosing of a grain seeder - fundamentals and modelling
Teraviljakülviku valimine - alused ja mudel
The most suitable grain seeder has lowest sum of costs.
Ettevõttele on sobivaim külvik, mille kulude summa on väikseim.
The overview about factors consists agronomical, farm based, economical and logistical factors.
Tegurid rühmitati valdkondade kaupa agronoomilisteks, ettevõttest tulenevateks, majanduslikeks ja logistilisteks.
Thus the model recommended quite similar solution compared to existing one.
Kahel juhul kolmest soovitas mudel soodsamat lahendust võrreldes olemasolevaga.
Analysis shows that from studied parameters has greatest influence on the sum of costs yield - 0,19 € per 1% yield change.
Neist suurimaks mõjutajaks osutus saagikus – kuludes summa muutus oli 0,19 eurot kui saagikus muutus 1%.
For present study, sellers disclosed the prices for 62 grain seeder models.
Hinnad saadi 62 külvikumudeli kohta.
The sensitivity analysis was with the calculating part of model.
Mudeli arvutavas osas uuriti ka arvutustulemuste tundlikust sisendparameetrite muutusele.
The sum of costs includes sowing costs and timeliness costs depending on number of sowing days in spring and autumn.
Kulude summa koosneb külvitöö masinakuludest ja külvi ajastamatusest tingitud tulukaost.
The purpose of present research is to specify fundamentals i.e. factors and relationships which have influence on the choosing of a grain seeder and build a model which helps farmers to select most suitable machine from the market.
Käesoleva töö eesmärgiks oli selgitada, millised on teraviljakülviku valikut mõjutavad tegurid, milliste seoste abil neid tegureid arvestada ja koostada külviku valiku mudel.
The selection model was used to find out a most suitable grain seeder for three farms.
Valikumudeli abil selgitati kolme põllumajandusettevõtete andmete põhjal, kas milliste parameetritega külvik on ettevõttele sobivaim.
Tested were model with different yield levels, grain seeding rates, distances from work pass to the loading point.
Uuritud parameetriteks olid saagikus, külvisenorm ja laadimiskaugus.
This part needs further analysis - is there possibility to change the model such way that it considers production conditions in the farm even more than today.
66 Mudeliga tuleks edaspidi teha veel täiendavaid eksperimente äärmuslikumate tootmistingimustega korral, et selgitada milliseid täiendusi see veel vajaks.
The selection model composed in this study consist two parts: 1) the choice of seeders is limited by excluding machines which have unsuitable or unnecessary properties for farm; 2) for every seeder remained into list a sum of costs is calculated.
Esimeses osas teatud küsimuste ja vastuste süsteemi alusel kitsendatakse külvikute valikut – see tähendab üldisest külvikute loendist välistatakse ettevõttele ebasobivad või ebavajalikud külvikud.
On the bases of those factors a selection model was composed.
Koostati valikumudel, mis koosneb kahest osast.
They are taking into account the grain production area, the time span available for grain sowing, the tillage technology and the tractor power used in the farm.
Masinamüüjad soovitavad ostjale külvikut külvipinna, tootlikkuse ja maaharimisviisi ja traktori võimsuse järgi.
Three farmers and four equipment sellers were questioned, what factors they take into account if they are choosing grain drill and have they any kind of selection model.
Küsitleti ka Eesti külvikute müüjaid ja põllumehi, millest nad lähtuvad ettevõttele sobivaima külviku valimisel.
Similarly to the farm 2 the smaller seeder and tractor are so much cheaper that even by longer sowing period the recommended solution gives additional cost benefit compared to the existing one.
Teisele ettevõttele aga oli soodsaimaks lahenduseks olemasolevast kaks korda kitsam ja väiksema külvisekastiga seade, aga ka pikem külviaeg.
The sellers said that they use own experiences and often the farmer don’t want any advice.
Üldiselt toimub külvikute valimine kogemuste põhjal ilma selget valikumudelit kasutamata.
The calculating part can be complemented with transportation costs of grain seeders from farm centre to the fields.
Koostati ülevaade agronõuetest teravilja külvile ja nõuetest teraviljakülvikutele.
Today, there are 10 companies in Estonia selling new grain seeders – they had 135 models in list in total: conventional and direct drills, mono and combo drills, with different work widths (2,5-12 m) and grain box volumes (105-8000 l).
Selle tulemusel ilmnes, et Eestis pakuvad teadaolevalt 10 külvikumüüjat vähemalt 135-t erinevate omadustega uut külvikut.
The seeders suggested by model were compared with machines existing in farm today.
Mudeleksperimentidest võib järeldada, et koostatud valikumudeli sobis uuritud ettevõtetele külviku valimisel.
Farm 2 had 8 m wide grain seeder with 3300 l grain box volume pulled by 116 kW tractor with sum of costs 52 €/ha.
Uute külvikute loendist oli mudeli arvates sobiv sama lai aga 2,5 korda suurem kastiga külvik, mille kulude summa aga oli mõnevõrra suurem ettevõtte enda külviku kuludest.
Probably the limiting part of model does not contain all factors today.
Kuigi küsitlusel võeti eesmärgiks katta kõiki Eestis tegutsevaid müüjaid, võis mõni siiski uuringust välja jääda.
Their role is to enrich the soil with organic matter, maintain and improve the soil structure, inhibit the erosion, favour the activity of soil microorganisms and earthworms, suppress the weeds, hinder the spreading of diseases and pests, decrease the allelopathic effects and enable the development of mycorrhizal fungi (Lauringson, Talgre 2014).
Nende ülesandeks on mulla orgaanilise ainega rikastamine, struktuuri säilitamine ja parandamine, erosiooni vältimine, mulla mikroorganismide ja vihmausside elutegevuse soodustamine, umbrohtude allasurumine, haiguste ja kahjurite leviku takistamine, allelopaatiliste mõjutuste vähendamine ja mükoriisa arengu soodustamine (Lauringson, Talgre 2014).
An experiment with varying sowing times of cover crops was carried out in 2017 and 2018 at the experimental field in Eerika (Institute of Agricultural and Environmental Sciences) in order to study the effect of sowing times on various cover crops.
Vahekultuuride külviaegade katse viidi läbi 2017. ja 2018. aastal Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi katsepõllul Eerikal eesmärgiga uurida külviaegade mõju erinevatele vahekultuuridele.
5 species were used: hairy vetch (Vicia villosa Roth), tillage radish (Raphanus sativus var. longipinnatus), crimson clover (Trifolium incarnatum), berseem clover (Trifolium alexandrinum) and phacelia (Phacelia tanacetifolia Benth).
Katse kultuurideks olid talivikk (Vicia villosa Roth), kesaredis ( Raphanus sativus var. Longipinnatus), inkarnaatristik (Trifolium incarnatum), Aleksandria ristik (Trifolium alexandrinum) ja keerispea (Phacelia tanacetifolia Benth).
In 2017, three (08.08, 15.08, 28.08) and in 2018 five sowing times (01.08, 08.08, 15.08, 22.08, 29.08) were used.
2017. aastal oli 3 külviaega (8.; 15. ja 28.08) ja 2018. aastal viis külviaega (01.; 08.; 15.; 22. ja 29.08.).