natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One of the renewable energy sources which full potential isn’t being used in Estonia at the moment due to various reasons is hydropower.
Hüdroenergia on üheks taastuvaks energiaallikaks, mille täit potentsiaali pole Eestis hetkel erinevatel põhjustel kasutusele võetud.
Climate projections for Estonia are composed for two time periods: 2041-2070 and 2071-2100.
Kliimaprojektsioonid Eesti jaoks on jagatud kaheks perioodiks: 2041-2070 ja 2071-2100.
Climate scenario used in thesis was RCP4.5, which is a moderate recommended main scenario and it expects that the peak of greenhouse gas emissions will stay in 21st century and radiative forcing will be 4,5 W/m2 by the end of 21st century.
Töös kasutatav kliimastsenaarium oli RCP4.5, mis on mõõdukas soovitatav põhistsenaarium ja eeldab et kasvuhoonegaaside emissiooni tipp jääb 21. sajandi sisse ja kiirguslikud mõju sajandi lõpuks on 4,5 W/m2 .
Model efficiency was acceptable with calibrated parameter values.
Kalibreerimise tulemusena saadud parameetrite väärtustega saadi rahuldava 3 efektiivsusega mudel.
By adding a turbine with 133 kW capacity the average additional hydropower plant productivity is 345 MWh per year.
Lisades turbiini võimsusega 133 kW on keskmine lisanduv tootlikkus 345 MWh aastas.
Modelling of the hydroenergetical potential of river Keila using the HYPE model
Keila jõe hüdroenergeetilise potentsiaali modelleerimine kasutades HYPE mudelit
Due to the increase in hydroenergetical potential adding another turbine in Keila-Joa hydropower plant should be considered.
Seega võiks kaaluda teise turbiini lisamist Keila-Joa hüdroelektrijaama.
By adding a turbine with 66 kW capacity the average additional hydropower plant productivity is 174 MWh per year.
Lisanduv keskmine tootlikkus 66 kW võimsusega turbiini lisamisel Keila-Joa hüdroelektrijaama on 174 MWh aastas.
Compared to the time period of 1966-2010 hydroenergetical potential in Keila-Joa hydropower plant decreased by 0,04 GWh on the time period of 2041-2070.
Võrreldes perioodiga 1966-2010 hüdroenergeetiline potentsiaal Keila-Joa hüdroelektrijaamas vähenes 0,04 GWh perioodil 2041-2070 ja kasvas 0,20 GWh perioodil 2071-2100.
Using given climate 5 scenario the flows were modelled for time period 2041-2100 and were used to calculate Keila river hydroenergetical potential.
Kasutades kliimastsenaariumit modelleeriti vooluhulgad perioodile 2041-2100 ning nende järgi arvutati Keila jõe hüdroenergeetiline potentsiaal.
The aim of this thesis is to evaluate the applicability of hydrological model HYPE for Keila river flow modelling and if the model is applicable, then the future Keila river flows are modelled.
Töö eesmärgiks on hinnata hüdroloogilise mudeli HYPE kasutatavust Eestis, Keila jõe näitel ja mudeli sobivusel tuleviku vooluhulkade modelleerimine.
Main goal is to calculate Keila river hydroenergetical potential in Keila-Joa hydropower plant for the time period of 2041-2100 and to evaluate how changes in Keila river flows affect the productivity of aforementioned hydropower plant.
Põhiliseks eesmärgiks on modelleeritud vooluhulkade kaudu Keila jõe hüdroenergeetilise potentsiaali muutuse arvutamine tulevikuks, Keila-Joa hüdroelektrijaamas perioodil 2041-2100 ja tuleviku vooluhulkade muutuse mõju hindamine eelnimetatud hüdroelektrijaama tootlikkusele perioodil 2041-2100.
The research method consists of both Estonian and English literature analysis.
Uurimismeetod koosneb nii eesti- kui inglisekeelse kirjanduse analüüsist.
During the compilation of the thesis, it has become clear that the disease has been underestimated and there is not enough research done and it is difficult for scientists to give advise on how to fight with the disease.
Lõputöö käigus selgus, et antud haigust on liiga vähe uuritud ning informatsiooni katkust pole piisavalt, mistõttu teadlastel on raske anda nõu kuidas katkuga võidelda.
African swine fever is currently one of the most common viral disease in Europe which causes 95-100% of the deaths of wild boars and domestic pigs and it has a large affect on wild boar population and pork industry.
Sigade Aafrika katk on hetkel üks levinumaid sigade viirushaigusi Euroopas, mille tõttu sureb 95-100% haigestunud mets- ja kodusigadest ning mõjutab väga palju metssigade populatsiooni ning sealihatööstusi.
Due to African swine fever, the number of wild boars has decreased in several European countries.
Sigade Aafrika katku tõttu on metssigade arvukus vähenenud mitmes Euroopa riigis.
The aim of this thesis is to give and overview of how disease has spread in Europe, including Estonia in the 21st century, what measures to take to get rid of the disease and how it has affected the wild boar population.
Lõputöö eesmärgiks on anda ülevaade kuidas haigus on levinud 21. sajandil Euroopas, kaasa arvatud Eestis, milliseid meetmeid kasutada, et haigusest vabaneda ning kuidas on see mõjutanud metssigade populatsiooni.
To eliminate African swine fever, strict measures must be taken and consistently followed, then it is possible to get rid of it.
Haiguse kõrvaldamiseks tuleb võtta kasutusele karmi meetmeid ning neid järjepidevalt järgida, siis on võimalik sellest ka vabaneda.
The condition of wild boar population after African swine fever spread in Estonia and in other European countries in the 21st century
Metssea (Sus scrofa) asurkondade seisundist pärast sigade Aafrika katku levikut Eestis ja teistes Euroopa riikides 21. sajandil
As a result, their values are compared.
Selle tulemusel võrreldakse nende väärtusi.
In today's world, the definition of life has a different meaning for people.
Tänapäeva maailmas on elu määratlusel inimeste jaoks teine tähendus.
Especially in big cities one can see how much people try to have a quality life.
Eriti suurtes linnades on näha, kui palju püüavad inimesed kvaliteetset elu elada.
Covid-19 has increased people’s attention to low-value spaces (especially in large cities).
Covid-19 on suunanud inimeste tähelepanu väheväärtuslikele ruumidele (eriti suurtes linnades).
For this research these parks have been visited virtually.
Uurimistöö käigus on neid parke külastatud virtuaalselt.
Suddenly, a catastrophe occurs that affects the whole process of human life and activities.
Järsku siseneb võrrandisse katastroof, mis mõjutab kogu inimese elu ja tegevust.
The selection was the result of online interviews conducted with 60 residents of Tehran.
Nende valim on 60 Teherani elanikuga läbi viidud veebiintervjuude tulemus.
For this purpose, I looked at 14 different parks (urban, local, and neighbourhood or pocket parks).
Sel eesmärgil vaatasin 14 erinevat parki (linna-, kohalikke ja naabruses asuvaid või taskuparke).
Park use in Teheran, Iran during the time of the Covid-19 pandemic
Pargi kasutamine Teheranis, Iraanis, Covid-19 pandeemia ajal
The worst and best cases (parks) are selected—all places evaluated in detail, such as history and their role in society in the Covid-19 situation.
Valitakse halvimad ja parimad juhtumid (pargid) - kõiki kohti hinnatakse üksikasjalikult, näiteks ajalugu ja nende rolli ühiskonnas olukorras Covid-19.
In the end, I will give the best recommendation for parks and public green spaces, the purpose of which is the health and well-being of the city's residents in the particular situation.
Lõpuks annan parima soovituse parkidele ja avalikele haljasaladele, mille eesmärk on linnaelanike tervis ja heaolu konkreetses olukorras.
Their maps and locations have been examined based on interviews in the following cases: vegetation, accessibility, safety, quality of the public area, activities, potentials, and user's perception during Covid-19.
Nende kaarte ja asukohti on intervjuude põhjal analüüsitud järgmistel teemadel: taimestik, juurdepääsetavus, ohutus, avaliku ala kvaliteet, tegevused, potentsiaalid ja kasutaja taju Covid-19 ajal.
This thesis is about studying parks in Tehran and their use in Covid-19 conditions and their function.
See lõputöö vaatleb Teherani parke ja nende kasutamisest Covid-19 tingimustes ning nende funktsioone.
In contrast, humans now use these spaces (such as green spaces and parks) as a point of need for continued mental and physical health and stress relief.
Inimesed on leidnud tihedamat kasutust nendele (näiteks haljasaladele ja parkidele) pideva vaimse ja füüsilise tervise ning stressi leevendamiseks.
Time and place have found a new purpose, and in urban life, people have forgotten many elements, including public green spaces, parks, etc.
Aeg ja koht on leidnud uue eesmärgi ning linnaelus unustusse jäänud paljud kohad, sealhulgas avalikud haljasalad, pargid jne. Siin on aga küsimus- kuidas inimene saab sellistes tingimustes tervena püsida?
It has forced us to investigate agriculture´s dependence of agrochemicals.
See on sundinud uurima põllumajanduse sõltuvust agrokemikaalidest.
Bees and pesticides: possibilities of contact through plants
Mesilased ja pestitsiidid: kokkupuutevõimalused taimede kaudu
After 2007, when unusually large die-offs of honey bee colonies appeared (30–90% of colonies), studies to analyse the different potential reasons for these die-offs have been initiated.
Peale 2007. aastat, kui ilmnesid ebatavaliselt suured mesilasperede kaod (30-90 % peredest), on hakatud selgitama erinevaid võimalikke mesilasperede kadumise põhjuseid.
The honey bee (Apis mellifera L.) is an important pollinator in our ecosystems, it´s effect is also important for agriculture and the diversity of plants.
Meemesilane (Apis mellifera L.) on oluline tolmeldaja meie ökosüsteemides nii põllumajandusele kui ka taimede mitmekesisusele.
This work gives an overview about risk of using pesticides that may be the cause for bee crisis today.
Töö annab ülevaate pestitsiide kasutamisest tulenevatest ohtudest, mis võivad osutuda mesilaste kriisi põhjusteks
All studies have shown that the reasons may be the interactions between different factors like pathogenic bacteria, parasites, fungi and viruses, pesticides, nutrition problems, polluted environment etc. At the same time there is an increasing need for pollination aided by insects.
Kõik uuringud on näidanud, et põhjuseks võivad olla erinevate tegurite koosmõjud patogeensete bakterite, parasiitide, seente ja viiruste poolt põhjustatud haiguste, pestitsiidide, toitumisprobleemide, saastunud keskkonna jne. vahel.
Scientists are especially concentrated on impacts of insecticide neonicotinoid and other pesticides to bees’ health.
Eriliselt on keskendunud teadlased pestitsiidide, eriti insektitsiidi neonikotinoidi mõjudele meemesilaste tervisele.
Present work has been compiled based on literature and honey bees, pesticides and their mutual contacts are discussed here.
Käesolev töö on koostatud kirjanduse põhjal ning selles vaadeldakse meemesilasi ja pestitsiide, nende erinevaid kokkupuutevõimalusi.
Impact of toxicity to bees and lethal or sublethal consequences have been also pointed out.
Samuti on välja toodud toksilisuse tase meemesilastele ning kokkupuute tagajärjel tekkivad mõjud- nii letaalsed kui subletaalsed.
Therefore we need to compose various risk analyses to give true answers about conditions endangering honey bees.
Kuna pestitsiididega kokkupuute võimalusi on erinevaid, alates välistest kontaktidest kuni tarusiseste kokkupuudeteni, on vaja teha erinevaid riskianalüüse, et oleks võimalik anda tõeseid vastuseid meemesilasi ohustavate tingimuste kohta.
In Estonia there are no data on the use of phytoremediation.
Eestis puuduvad andmed fütoremediatsiooni kasutamise kohta.
The articles for this work were found using Web of Knowledge and Scopus databases.
Töö koostamiseks vajalikud artiklid saadi Web of Knowledge ja Scopus andmebaaside otsingumootoreid kasutades.
Also phytoremediation has negative sides.
Samuti esineb fütoremediatsiooni meetodil negatiivseid külgi.
The results: maize and sunflower are able to accumulate different heavy metals from the soil for example Cd, Cu, Pb, Zn.
Töö tulemused: nii mais kui päevalill on võimelised mullast siduma erinevaid raskmetalle, näiteks Cd, Pb, Cu ja Zn.
Phytoremediation with maize and sunflower has been tested in laboratory conditions, primarily in China.
Maisi ning päevalille abil on fütoremediatsiooni katseid tehtud peamiselt Hiinas laboritingimustes.
The method of this work: this Bachelor’s degree work based on literature.
Antud bakalaureusetöö on kirjanduse põhine.
The aims of this Bachelor’s degree work are: (i) to analyze phytoremediation positive sides and negative sides; (ii) to analyze maize and sunflower ability to bind heavy metals from the soil; (iii) to find how phytoremediation is used in worldwide and in Estonia.
Töö eesmärgiks on analüüsida: (i) fütoremediatsiooni positiivseid ja negatiivseid külgi, (ii) maisi ja päevalille potentsiaali mullast raskmetalle siduda, (iii) fütoremediatsiooni kasutust nii Eestis kui ka maailmas.
Heavy metals accumulate mainly in the maize and sunflower roots.
Raskmetallid akumuleeruvad peamiselt maisi ja päevalille juurtesse.
In 1980-s researches found that plants can clean up contaminated soils, because plants can absorb heavy metals from the soil, and this method is referred phytoremediation.
1980-ndatel leiti, et taimede abil on võimalik raskmetallidega reostunud mulda puhastada, kuna taimed seovad mullast raskmetalle endasse.
Discussion: phytoremediation positive sides are: lower cost than conventional methods; it is in situ method, there are no contaminated ground transport or excavation; heavy metal tolerant plants restore the herbage in contaminated land.
Diskussioon: fütoremediatsiooni positiivseteks külgedeks on odavam maksumus kui traditsioonilistel meetoditel; raskmetalle taluvad taimed taastavad taimiku reostunud piirkonnas; fütoremediatsioon on in situ meetod.
In the used literature were selected 11 articles to analyze maize and sunflower ability to accumulate and tolerate heavy metals and make up 2 meta- analysis tables.
Kasutatud kirjandusest valiti välja 11 artiklit ning koostati metaanalüüsi andmetabelid võrdlemaks maisi ning päevalille võimet mullast raskmetalle siduda.
It is time consuming process; heavy metals have to be in contact with the root zone; high concentration of heavy metals may inhibit plant growth and decrease biomass producion; contaminated plant biomass is also concern.
Fütoremediatsioon on aeganõudev protsess; tugevalt reostunud aladel võivad raskmetallid taimedele toksiliselt mõjuda; taime juured peavad jõudma mullas raskmetallini, et teda omastada.
Maize is better heavy metal accumulator than sunflower, because maize is resistant to heavy metals.
Maisi suurem biomass võimaldab rohkem raskmetalle endasse mahutada, samuti on mais raskmetallide suhtes resistentsem.
Phytoremediation with maize and sunflower for heavy metal-contaminated soils
Raskmetallidega reostunud mulla puhastamine maisi ja päevalille abil
There is needed a cheaper way to remediate heavy metals from the soil.
Samuti vajab lahendamist küsimus, mida teha edasi raskmetallidest küllastunud biomassiga.
Narva Town Street Ligthing
Narva linna tänavavalgustus
Consumption is calulated and 2012 year consumption is measured by electrical meter.
Töös on analüüsitud 2012 aasta tarbimist.
This thesis deals with the Narva town street lighting reconstruction planning.
Magistritöös on antud ülevaade Narva linna tänavavalgustuse hetke olukorrast.
The work includes calculation of short-circuit currents and voltage drops.
Töös on näidispiirkonna abil tehtud valgustusearvutused, valgustite toite liini lühisvoolude arvutused ja pingekao arvutused.
Requirements of street lightning system design are provided.
Töös on välja pakutud valgustuse juhtimissüsteemi arendus.
For the simplified and more efficient use of street lighting visualization system needs to be integrated.
Valgustite ühendamine ühtsesse süsteemi ning tänavavalgustuse visualiseerimine.
Overall description and quality of existing street lighting are presented.
Lähtudes näidispiirkonnast on tehtud majandusarvutused ja laiendatud kogu linna valgustusele.
Customer service workload of AS Olerex Räni service station
Klienditeenindajate töövõimelisus AS Olerex Räni teenindusjaama töökeskkonnas
The aim of the present research is to investigate AS Olerex Räni service station´s customer service workload through analysing risk factors and assess their compliance to standards, evaluating personnel’s energetic load and the changes in work ability during the work day.
Uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada AS Olerex Räni teenindusjaama töökeskkonnas esinevaid ohutegureid, kontrollida neid iseloomustavate parameetrite arvväärtuste vasta-vust normidele, hinnata töötajate töövõimet, teha järeldusi ja soovitusi parema töökesk-konna loomiseks.
To analyse environment the risk-level estimation matrix, questionnaire, photo screening and indoor climate measurement methods were used.
Magistritöös koostati riskianalüüs eelnevalt tehtud ankeet- ja fotomeetodi ning sisekliima mõõtmistulemuste põhjal.
Blood pressure, memory capacity, reaction time, hand grip strength and heart rate measurement data was used to assess working ability.
Töövõime määramiseks valiti viis parameetrit (pulsisagedus, reageerimisaeg, vererõhk, lihaste jõud ning operatiivmälu), mida mõõdeti kolme päeva vältel.
Workload was determined by measuring customer service heart rate.
Energeetilist koormatust ja töö raskusastet määrati töötaja pulsisageduse järgi.
Main hazards in work environment are low relative humidity, insufficient illumination and exposure to odours.
Teenindusjaama valgustustihedus ja õhu suhteline niiskus ei vastanud kehtestatud normidele.
Customer service assessed potential hazards on scale 1…6 where one was bad and six was excellent.
Riskihinnang aritmeetilise keskmise järgi oli II- keskmine, mis tähendab, et risk oli lubatav, kuid soovitavalt tuleks riskitasemeid vähendada.
More attention is increasingly paid to service environment, since it is a place where client meets with service and customer service.
21. sajandil koosneb teenindus põhiliselt järjepidevast tegevusest, mis viib hea teeninduseni.
According to questionnaire 75% of personnel described the environment in AS Räni workstation as not ergonomic.
Analüüsides erinevaid ohutegureid selgus, et kõige rahulolematud oldi füsioloogiliste ohuteguritega.
E-invoicing economic impact on the public sector
E-arvete kasutamisest saadud majanduslik mõju avalikule sektorile
A web-based questionnaire 6 survey conducted is used to draw up the empirical part.
Empiirilise osa koostamiseks kasutatakse läbiviidud veebipõhist ankeetküsitlust.
The impact of these factors on the companies’ economic situations has also confirmed the theory that these factors enable companies to cut down their expenses, as the research reveals.
Antud tegurite mõju ettevõtte majanduslikule mõjule on leidnud kinnitust ka teoorias, et nende tegurite mõjul on ettevõtetel võimalik enda kulusid kokku hoida nagu järeldub ka antud uuringust.
Majority of the companies that reported no beneficial effect were not issuing sales invoices themselves or had just fully transferred to e-invoices and had thus not yet observed any benefits, as the beneficial effects generally manifest in 0.5-1.5 years’ time.
Valdavenamus, kes vastasid, et ei ole kasu saanud olid ,ettevõtted, kes ise ei saatnud müügiarveid ja samuti ettevõtted, kes olid alles üle läinud täielikule e-arvetele, seega ei olnud nad veel kasu täheldanud, kuna kasu saadakse üldjuhul alles 0.5-1,5 aasta pärast.
The outcome was certainly also impacted by the fact that few of the companies send exclusively only e-invoices and the sample included companies that are not issuing sales invoices, thus, no nationwide generalisations can be made based on the results.
Kindlasti on ka see tulemus mõjutaud sellest, et ettevõtted saadavad vähesel määral ainult e-arveid ja valimisse sattusid ettevõtted, kes ei väljasta ka müügiarveid, et üldjäreldusi sellest riigi mastaabis kindlasti teha ei saa.
A similar survey has been conducted before by Ernst & Young Baltic AS in cooperation with the Ministry of Finance, who concluded the survey "Masinloetavatele e-arvetele üleminek era- ja avaliku sektori vahel (valmisolek ja vajadused)" ("Transfer to machinereadable e-invoices between the private and public sector (preparedness and needs)") with an aim to determine the possibilities for more extensive implementation of machinereadable e-invoices in settling of accounts between the private and public sector.
Palju on spekuleeritud selle üle, et e-arvete kasutamise abil on ettevõtetel võimalik raha säästa ning annab ka mitmesugust mitterahalist kasu, siis antud uurimustööga analüüsibki autor e-arvete kasutamist avalikus sektoris, selleks, et jõuda järeldusele, kas soovitud eesmärk või mõju on ka avalikus sektoris reaalselt saavutatud Varasemalt on sarnasel teemal uuringu läbi viinud Ernst & Young Baltic AS koostöös Rahandusministeeriumiga, teemaks oli „Masinloetavatele e-arvetele üleminek era- ja avaliku sektori vahel (valmisolek ja vajadused)", mille eesmärgiks oli välja selgitada võimalused masinloetavate e-arvete laiemaks kasutuselevõtuks era- ja avaliku sektori vahelises arveldamises Käesoleva töö eesmärk on uurida majandusliku mõju suurust avalikus sektoris, mis on saadud e-arveid kasutades Uurimistöös on kasutatud andmeid, mis on võetud Rahandusministeeriumi koduleheküljelt asuvast nimekirjast, kes on 2016. aasta seisuga avalikus sektoris e-arvete kasutajad.
32% of the companies responded that the impact of machine-readable purchase e-invoices on the company’s economic activities has been great.
32% ettevõtetest vastas ,et mõju on olnud suur ettevõtte majandustegevusele ostuarvete käsitlemisel masinloetlevate e-arvetena.
In the case of purchase invoices, the most significant beneficial factors have included the time saved and the resulting cost-efficiency, better availability of the information and the speed of processing the invoices.
Olulisemateks kasu toovateks tunnusteks on olnud ostuarvete puhul ajaline kokkuhoid ja tänu sellele on saavutatud rahaline kokkuhoid, andmete parem kättesaadavus, ja arvete menetlemise kiirus.
40% of the companies responded that processing sales invoices as machine-readable e-invoices has had a small beneficial effect or no beneficial effect on the company’s economic activities.
40% ettevõtetest vastas, et müügiarvete menetlemine masinloetlevate e-arvetena ei ole majandustegevusele kasu toonud.
In the case of sales invoices, the most significant beneficial factor has been the time saved and the cost-efficiency achieved thereby, as well as lower expenditure on paper and on sending the invoices.
Müügiarvete puhul on olulisemateks kasu toovateks tunnusteks ajaline kokkuhoid ja tänud sellele on saavutatud rahaline kokkuhoid ja väiksem paberi ja saatekulu.
The research revealed that public sector companies have benefitted from implementation of e-invoices and their expenses have decreased.
Tulemuste analüüsimisel kasutab autor abistavaid informatiivseid jooniseid ja tabeleid Uuringust järeldus, et avaliku sektori ettevõtted on kasu saanud e-arvete kasutuselevõtust ja tänu sellele enda kuludelt kokku hoidnud.
The planning and estimating of construction cost is one of the less studied, reflected and regulated fields in the Estonian construction sector.
Ehitusmaksumuse plaanimine ja määramine on Eesti ehitussektoris üks vähem uuritud, kajastatud ja reguleeritud valdkondi.
Specialty literature that reflects historic influences or various related practices are difficult to find and, where they do exist, are mostly in foreign languages.
Erialast kirjandust, mis kajastaks maksumuse määramise ajaloolisi mõjureid või erinevaid seonduvaid praktikaid on raske leida ning reeglina on need võõrkeelsed.
As a result of the interviews conducted, combined with the practical experience of the author of this work, around 100 recommendations have been made to improve and modernise the current standard classifier.
Läbiviidud intervjuude ja töö autori praktilise kogemuse kombineerimise tulemusel koostati ühtekokku ligemale 100 muudatusettepanekut kehtiva standardi klassifikaatori osas.