natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anybody but prof. L. Reintam, who published a short expert validation in 2006, has done any research about the current topic.
Peale prof. L .Reintam`i (2006) lühikese eksperthinnangu pole selles valdkonnas teadustöid tehtud.
For laboratory analysis samples were collected from different fractions (0...5; 5...10; >10 cm; stump).
Juuritud kändude biomassi leidmisel kasutati mudelkände, millest iga fraktsiooni osast (0...5; 5...10; >10 cm; känd) võeti alamproovid labortöödeks.
Biomass, stock, wood density, moisture content, nutrient content and calorific value in the Hepatica site-type was evaluated.
Käesolevas töös uuriti ja hinnati kuusekändude (Picea abies) biomassi, tagavara, tihedust, niiskussisaldust, toitainetesisaldust ja kütteväärtust sinilille kasvukohatüübi lageraie aladel.
The average wood density of stumps was 390 kg m-3.
Kändude tihedused tulid keskmiselt 390 kg m-3.
This is the reason why stump harvesting in Hepatica site-type is an important issue.
Seega on kuusekändude juurmine sinilille kasvukohatüübis oluline ja aktuaalne teema.
Moisture content of model stumps 51.5 % in Orguse and 48.9 % in Viru sample plot.
Orguse mudelkändude keskmine niiskussisaldus oli 51,5% ja Viru mudelkändude niiskussisaldus 48,9%.
The biomass of analysed spruce stumps ranged from 18.4...36.1 t ha-1 and stock of them ranged from 44...83.7 m3 ha-1.
Uuritud kuusekändude biomassid jäid vahemikku 18,4...36,1 t ha-1 ja tagavara 44...83,7 m3 ha-1.
In Viru plot, 113.3 kg ha-1 nitorgen, 10.5 kg ha-1 phosphor, 38.9 kg ha-1 potassium, 16807.0 kg ha-1 carbon and 617.8 kg ha-1 elements of ash was carried away with stumps.
Viru proovialal eemaldati juuritud kändude kaudu aineringest lämmastikku 113,3 kg ha-1, fosforit 10,5 kg ha-1, kaaliumi 38,9 kg ha-1, süsinikku 16807,0 kg ha-1 ja tuhaelemente 617,8 kg ha-1.
83 kg ha-1 nitrogen, 6.8 kg ha-1 phosphor, 23.5 kg ha-1 potassium, 12607.9 kg ha-1 carbon and 490.4 kg ha-1 ash-elements was carried away along with harvested stumps in Orguse plot.
Koos juuritud kändudega viidi Orguse proovialalt ära lämmastikku 83 kg ha-1, fosforit 6,8 kg ha-1, kaaliumi 23,5 kg ha-1, süsinikku 12607,9 kg ha-1 ja tuhaelemente 490,4 kg ha-1.
The average calorific value of stumpwood is 158,9 MWh ha-1.
Sinilille kasvukohatüübis saab kuivast kännu- ja juurepuidust keskmiselt 158,9 MWh ha-1 energiat.
Sivilcultural aspects of spruce stump harvesting in Hepatica site type
Kuusekändude varumise metsanduslikud aspektid sinilille kasvukohatüübis
For estimating the biomass, model stump method was applied.
Üheks lisaenergia allikaks nähakse maa-aluse biomassi (kändude) kasutamist.
In this study analysed the years 2012-2013.
Käesolevas uuringus analüüsiti aastaid 2012-2013.
After the samples were treated in the laboratory.
Peale seda töödeldi proove laboris.
The after-effects of soil compation on grassland has not been studied before.
Rohumaade tallamist ei ole varasemalt uuritud.
The reason for this could be, that moderate amount of fertilizer strengthens the root system.
Selle põhjus võib olla selles, et mõõdukas väetamine tugevdab juurestikku.
The results were treaded with multi-factorial analysis of variance and for Post-hoc was used a Tukey HSD test, in both a confidence level 95% was used.
Tulemusi töödeldi mitmefaktorilise dispersioonanalüüsiga ja Post-hoc analüüsiks kasutati Tukey HSD testi, kus mõlemi puhul kasutati 95% usalduspiiri.
It was measured: 1) bulk density, 2) total porosity, 3) air-filled porosity, 4) water permeability and 5) soil moisture content.
Siis mõõdeti järgmiseid näitajaid: 1) lasuvustihedust, 2) üldpoorsust, 3) aeratsioonipoorsust, 4) veeläbilaskvust ja 5) mulla mahulist veesisaldust.
Despite this loosening the soil naturally with biological factors (roots, earthworms) and abiotic factors (drought/wet cycles, freezing) is a long-term process.
Vaatamata sellele on mulla taastumine loomulikul teel bioloogiliste (taimede juured, vihmaussid) ja abiootiliseste (põua/sademete tsüklid, külmumine) faktorite toimel pikaajaline protsess.
The results of this study showed that despite some recovery in soil properties and plant biomass compaction has an long-term impact for the soil.
Uurimistöö tulemused näitasid, et vaatamata mõningale mulla omaduste paranemisele ja taimse biomassi saagikuse tõusule on tallamisel pikaajaline mõju mullale.
For taking soil samples metal cylinders with a displacement of 88,20 cm3 were used to take samples from a depth 0-5 to 20-25 cm or from 0-30 cm with a interval of 5 cm like it was used on the fourth soil sample taking date on 11.10.
Mullaproovide võtmiseks kasutati metallsilindreid mahutavusega 88,20 cm3, milledega võeti proove sügavusest 0-5 kuni 20-25 cm või sügavusest 0-30 cm 5 cm intervalliga mida kasutati neljandal proovide võtmise korral, mis toimus 11.oktoobril.
Perennial ryegrass (Lolium perenne L.) „Karlu" was seeded in June 2009 and alfalfa (Medicago sativa) „Raidi" in September 2008.
Karjama raihein (Lolium perenne L.) "Karlu" külvati 2009.a juunis ja hübriidlutsern (Medicago sativa) "Raidi" külvati 2008.a septembis.
To get a better knowledge of soil compaction after-effects this study was made in Estonia on an experimental station grassland located near Tartu in Rõhu.
Selleks, et saada paremat ülevaadet mulla tallamise järelmõjust tehti see uuring ühes Eesti rohumaa katsejaamas, mis asub Tartu lähedal Rõhus.
The soil samples were taken 4 times in the year 2012 on the following dates: 27.04, 06.06, 30.07 and 11.10.
Mullaproove võeti aastal 2012 neli korda järgmistel kuupäevadel: 27.04, 06.06, 30.07 ja 11.10.
To get a better answer how different N fertilizer applies affect the recovery of compacted soils, further investigations are needed and also is needed more investigations that analyse the after-effects for a longer period than this study.
Selleks, et saada paremini teada, kuidas erinevad N väetise kogused mulla taastumisele kaasa aitavad on vaja tulevastes uuringutes edasi uurida ja on tarvis teha täiendavaid uuringuid tallamise järelmõju suhtes, mis hõlmavad pikemat perioodi, kui käesolev uuring.
In year 2010 Nitrogen fertilizer with a rate of 200 kg ha-1 was applied three times to the fertilized ryegrass variant.
Aastal 2010 teostati lämmastikuga väetamine, kus kasutati normi 200 kg ha-1 ja mida lisati kolm korda väetatud raiheina variantidele.
The major changes were found especially in the fertilized ryegrass where there was at last the sampling event, for most parameter no significant difference (p<0,05) between compaction.
Peamised muutuseid leiti viimasel proovide võtmise korral väetatud raiheina variantides, kus enamus parameetritel puudus statistiliselt oluline erinevus (p<0,05) tallavuse vahel.
The compaction was done after every cut 3 times in the years 2010-2011 with a tractor and trailer weight of 24,5 and 29,5 kN.
Tallamist tehti peale igat niidet kolm korda aastatel 2010-2011, kasutades selleks traktorit haagisega, mis kaalusid 24,5 kN ja 29,5 kN.
Soil moisture content was also measured in 06.05.2013 using, but in this time with a percometer.
Mulla mahulist niiskust mõõdeti ka 06.05.2013, kuid seekord kasutati selleks percomeetrit.
The aftereffect of soil compaction on yield of perennial ryegrass (Lolium perenne L.) and alfalfa (Medicago sativa) and soil properties
Mulla tallamise järelmõju karjamaa raiheina (Lolium perenne L.) ja hariliku lutserni (Medicago sativa) saagikusele ja mulla omadustele
Cuts were made three times to measure the plant biomass in the year 2012 on the following dates: 6.06, 30.07 and 11.10 The penetration resistance was measured 2 times the first on in 12.10.2012 and the second one in 06.05.2013.
Penetromeetrilist takistust mõõdeti 2 korda, millest esimene kord oli 12.10.2012 ja teine kord 06.05.2013.
Blackcurrant cultivation in Estonia has been an increasing trend and growing areas have thus increased in recent years.
Musta sõstra kasvatamine Eestis on olnud järjest kasvav trend ning kasvupinnad on seeläbi viimastel aastatel suurenenud.
The research was conducted in 2018 at the Polli Horticultural Research Center of the Estonian University of Life Sciences and the following blackcurrant cultivars were used: ‘Pamjati Vavilova’, ‘Ben Lomond’ and ‘Karri’.
Uurimustöö katse viidi läbi 2018. aastal Eesti Maaülikooli Polli aiandusuuringute keskuses ning katses olid mustasõstrasordid ’Pamjati Vavilova’, ’Ben Lomond’ ja ’Karri’.
The advantage of blackcurrant cultivation is that it contains many bioactive compounds, which presence in food attracts knowledgeable consumers.
Musta sõstra kasvatamise kasuks räägib asjaolu, et selle viljas sisaldub võrdlemisi palju bioaktiivseid ühendeid, mille olemasolu toidus on järjest enam tähelepanu all teadlike tarbijate hulgas.
So far, the effect of various enzyme preparations on blackcurrant processing has not been extensively studied in Estonia.
Eestis ei ole seni väga laialt uuritud erinevate ensüümpreparaatide mõju musta sõstra töötlemisel.
The purpose of the work was to determine the effect of the use of one particular enzyme preparation on the processing of three blackcurrant cultivars, cultivated in Estonia and to find out whether the percentage of juice output and the number of bioactive compounds will be increased in enzyme-treated juice in comparison with control juice.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada ühe konkreetse ensüümpreparaadi kasutamise mõju kolme Eestis kasvanud mustasõstrasordi viljade pressimiseelsel töötlemisel ja selgitada välja ensüümpreparaadiga töötlemise mõju mahla väljatulekule võrreldes töötlemata variandiga ning bioaktiivsete ühendite, eelkõige antotsüaanide sisaldusele mahlas.
The enzyme preparation used in research was Panzym® Univers®.
Katses kasutati ensüümpreparaati Panzym® Univers®.
Effect of pre-pressing enzymatic treatment of blackcurrant (Ribes nigrum L.) fruits on the juice yield and its biochemical composition
Ensüümpreparaadiga töötlemise mõju mustasõstramahla väljatulekule ja mahla biokeemilisele koostisele
From pointer year analysis were positive years 1973, 2008 and negative years 2003.
Positiivsetest näitaastatest eristusid 1973 ja 2008 aasta ning negatiivsetest 2003 aasta.
Also was used t-test (to compare mean growth between groups), correlation analysis (to analyze relationships between radial growth and climate), and pointer year analysis (to detect extreme growing years) and superposed epoch analysis (to analyze disturbances).
Töös kasutati t-testi (keskmiste juurdekasvude võrdluseks), korrelatsioonanalüüsi (radiaalse juurdekasvu ja kliima vaheliste seoste analüüsimiseks), näitaasta analüüsi (ekstreemsete kasvuaastate doteerimiseks) ning kattuvate ajajärkude analüüsi (häiringute mõju analüüsimiseks).
First were crossdated visually with TsapWin and then statistically with COFECHA.
Esmalt ristdateeritakse visuaalselt TsapWin programmiga ning statistiliselt ristdateeriti programmiga COFECHA.
From other climate factors game out positive effect of temperature in October or November and in vegetation period, also annual sum of precipitation, which promote growth of larch radial growth.
Teistest kliimanäitajatest eristusid positiivsete mõjudega temperatuurid kasvuaasta oktoobri- ja novembrikuudel ning vegetatsiooniperioodil, samuti aasta sademete summa, mis soodustavad lehiste radiaalset juurdekasvu.
Study of climate effect and tree radial growth is very important for many scienctist, who are dealing with studies of ecological processes.
Kliima mõju ja puistu kasvu analüüsimine on tähtis teema paljudele teadlastele, kes tegelevad ökoloogiliste protsesside uurimisega.
After that tree-ring series were cross-dated.
Peale mõõtmisi puude aastarõngaste seeriad ristdateeriti.
In mixed sample area are not so important climate factors.
Segaaladel oli kliimanäitajate poolt vähem mõjutusi.
In this study was used ARSTAN and R for standardization.
Käesolevas töös kasutati aastarõngaste naturaalväärtuste standardiseerimiseks ARSTAN programmi kui ka vabavara R-i.
The aim of master thesis is to study growth of larch and to analyze effect of climate to larch radial growth on abandoned oil shale quarries in Sirgala.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida lehiste kasvu ja analüüsida kliima mõju radiaalsele juurdekasvule Sirgala tasandatud põlevkivikarjääri puistangul.
Earlywood of Larix kaempferi had statistically significant positive effect of temperature in the beginning of vegetation period.
Jaapani lehiste varapuidul oli statistiliselt oluline positiivne seos vegetatsiooniperioodi esimeses pooles.
Tree-rings are saved in trees as pattern with important information, which is used to evaluate changes of environmental conditions.
Aastarõngastena puu tüvedesse salvestunud info on leidnud mitmekülgset kasutamist keskkonnaseisundi muutuste hindamisel.
Samples of increment cores were collected on abandoned oil shale quarries in Sirgala from Larix decidua, Larix kaempferi and mixed stands.
Puursüdamike proovid koguti Sirgala karjäärist euroopa (Larix decidua Mill.)
Analyzing larch growth on abandoned oil shale quarries in Sirgala
Lehiste kasvu analüüs Sirgala tasandatud põlevkivikarjääri puistangul
Climate is influencing statistically significantly radial growth of larch trees on abandoned oil shale quarries in Sirgala.
Kliima mõjutab väga olulisel määral lehiste juurdekasvu Sirgala tasandatud põlevkivikarjääri puistangul.
Sample sites were divided into three groups: Larix decidua, Larix kaempferi and mixed.
ja jaapani lehistelt (Larix kaempferi (Lamb.)
Results show that, Larix decidua was growing better than on other sample areas.
Tulemused näitavad, et euroopa lehised on paremini kasvanud kui jaapani ja segapuistu lehised.
All larch three groups, latewood had positive effect with temperature and precipitation during vegetation period and with annual sum of precipitation.
Kõigil kolme katsegrupi lehiste hilispuidu ja vegetatsiooniperioodi temperatuuride ja sademete ning aasta sademete vahel ilmnes statistiliselt oluline positiivne seos.
Tree-ring width (also early- and latewood) were measured with LINTAB system.
Lehiste aastarõngaste laiused (eraldi vara- ja hilispuidu osad) mõõdeti LINTAB süsteemiga.
The information that is used in this thesis is based on interviews that were based on prepared questionnaire.
Töös on kasutatud intervjueerimist eelnevalt ettevalmistatud küsimustiku põhjal.
Awareness of private forest owners on their forest management
Erametsaomanike teadlikkus oma metsade majandamisel
Qualitative research method was used in this thesis to find out Jõgeva county's private forest owners' awareness of private forest management, deforestation, possibilities of financial assistance and applying for them.
Käesolevas töös kasutati kvalitatiivset uurimise meetodit, et selgitada välja Jõgevamaa erametsaomanike teadlikkus metsade majandamisest, toetuste võimalustest ja taotlemisest ning raiete teostamisest.
The aim of this bachelor's thesis is to find out how aware are the forest owners of Jõgeva county, where do they find the information to manage their forests and is there any financial support given out or applied to for private forest owners to take care of and renew their forests.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada, kui teadlikud metsaomanikud on Jõgevamaal, kust leiavad infot metsade majandamiseks ning kas on taotletud ka toetusi, mis on mõeldud erametsaomanikele metsade hooldamiseks ja uuendamiseks.
This study showed that private forest owners of Jõgeva county are conscious managers of their forests and they are aware of the sources to find information to help them manage their forests, to maintain them and they are aware how and where they can apply to financial assistance.
Uuringust selgus, et Jõgevamaa intervjueeritavad on teadlikud metsa majandajad ja teavad kust hankida infot metsade majandamiseks/hooldamiseks ning kuidas taotleda ka toetusi.
Overview of forestry and forestry policies in United Kingdom
Ühendkuningriigi metsanduse ja metsanduspoliitika ülevaade
This Bachelor’s Thesis gives a brief overview of United Kingdom’s forests and principles for sustainable forestry.
Antud bakalaureusetöö annab põgusa ülevaate Ühendkuningriigi metsadest ja nende jätkusuutliku metsade majandamise põhimõtetest.
Large part of the Thesis is based on standards, the historical part was written mainly from source from the internet.
Suur osa tööst on kirjutatud toetudest standarditele, materjali ajaloolise poole tarbeks leidus peamiselt internetis.
Since there has not been any similar papers written on the subject, but hopefully someone will get inspired by this.
Varem pole Eestis selliseid töid kirjutatud, kuid loodetavasti on see töö kellelegi lähtepunktiks järgnevatele kirjutistele.
The main reason for writing this Thesis was to fill the void in Estonian literature.
Töö eesmärgiks on täita tühimikku, mis eestikeelses kirjanduses Ühendkuningriigist ja Suurbritanniast valitseb.
Usage of adhesives in the construction of wagons
Liimainete kasutamine furgoonide ehituses
It aims to conclude if and to what extent adhesives could replace mechanical joints used in the manufacturing today.
Käesolevas töös uuriti, kas ja millisel määral on võimalik liimainete kasutamist furgoonide ehituses suurendada ning kas on reaalne mehaanilist kinnitamist ehk neetimist sellega täielikut asendada.
Research is based on the specific example – company OÜ Interfurgo located in Tartu, Estonia.
Konkreetne eksperimentaalne osa viidi läbi OÜ Interfurgo tootmise näitel.
Testing methodology has been devised and implemented.
Misjärel valmistati katsekehad, konstrueeriti ning valmisti katsete läbiviimiseks tarvilik rakis, teostati tõmbekatsete seeria.
In this research project potential usage of adhesihvebond in wagon construction has been investigated.
Kirjandusest kogutud andmete põhjal on võimalik väita, et liimainetel on arvestatav potentsiaal kasutamiseks konstruktsioonide kinnitustes.
Obtained results are presented and analyzed.
Uurimistöö koosneb eksperimetaalsest ja analüütilisest osast.
Additional analyses on production cost and production time have been performed.
Kuuendas peatükis analüüsitakse tööprotsesside ajaline ja majanduslik analüüs.
General overview on adhesion is done based on available literature.
Kolmandas peatükis antakse ülevaade kirjandusele, kus antakse liimainete omadusetele ja pinnaatöötluse ülevaade.
Results were compared with results from other Master;s theses (see Kallau, 2014, Telling, 2019).
Töös saadud tulemusi kõrvutati magistritöödes (vt Kallau, 2014, Telling, 2019) toodutega.
Then six accelerated ageing periods were conducted, which consisted of four different stages (72 hours of soaking in water, 48 hours of drying, 24 hours of freezing, 96 hours of air conditioning in 65% air humidity).
Järgnevalt sooritati katsekehadega kuus kiirendatud vanandamisperioodi, mis koosnesid neljast erinevast etapist (72 -tunnine vees ligunemine, 48 -tunnine kuivatamine, 24 -tunnine külmutamine, 96 -tunnine konditsioneerimine 65% õhuniiskuse juures).
The result of this Master’s thesis was that after the first period of soaking and drying of the test samples they lost the most of their initial characteristics (elastic modulus up to 73%, bending strength up to 69%, surface hardness up to 61%, and swelling increased up to 23%).
Antud magistritöö tulemuseks saadi, et peale esimest ligunemis- ja kuivamisperioodi kaotasid kõik katsekehad kõige enam oma algnäitajatest (elastsusmoodul kuni 73%, paindetugevus kuni 69%, pinnakõvadus kuni 61%, paksusesse pundumine suurenes kuni 23%).
The samples were cut longitudinally and horizontally from three identical OSB/3 plates made by SWISS KRONO, which measured 2500 x 1250 x 12 mm, after which they were labeled and their geometric parameters were measured.
Antud töö katsekehad lõigati piki- ja ristisuunas kolmest identsest SWISS KRONO poolt toodetud OSB/3 plaadist mõõtmetega 2500 x 1250 x 12 mm, seejärel märgistati ja mõõdeti geomeetrilised parameetrid.
The aim of this Master’s thesis is to study the physical and mechanical characteristics (bending, strength, elastic modulus, surface hardness, swelling) of the OSB/3 plate with repeated, but with a limited amount of periods of soaking, drying and freezing.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida OSB/3 plaadi füüsikalisi ja mehaanilisi karakteristikuid (paindetugevus, -elastsusmoodul, pinnakõvadus, paksusesse pundumine) korduvate, kuid siiski piiratud arvu ligunemis-, kuivamis- ja külmumisperioodide tõttu.
Investigation of changes of physical-mechanical properties of oriented strand board during short ageing periods
Orienteeritud kihtidega puitlaastplaadi füüsikalis mehaaniliste omaduste muutuste uurimine väikese arvu vananemise perioodide tõttu
After the secondary ageing period bending strength, elastic modulus, surface hardness decreased more slowly.
Alates teisest vanandamisperioodist vähenesid pinnakõvaduse, -elastsusmooduli ja paindetugevuse tulemused aeglasemalt.
After each stage some of the samples were removed (six cut longitudinally and six cut horizontally, 12 in total) from the circulation and the tests were conducted on the universal testing machine INSTRON 3369.
Pärast iga etapi läbimist eemaldati osa katsekehi (pikisuunas lõigatult 6 tk ja ristisuunas lõigatult 6 tk, kokku seerias 12 tk) ringlusest ja sooritati katsed universaalsel katsemasinal INSTRON 3369.
For the assessment of swelling the dimensions of the samples were measured with a micrometer.
Joonmöötmed pundumise määramiseks mõõdeti mikromeetriga.
Convergence curves of the test results were presented, which allow to predict the tolerance limits of the plates bending strength, elastic modulus and surface hardness and the maximum of swelling.
On esitatud katsetulemuste lähenduskõverad, mis lubavad prognoosida plaadi paindetugevuse, -elastsusmooduli ja pinnakövaduse taluvuspiirid ning pundumise lagiväärtuse.
It was used to find out the bending strength, elastic modulus, surface hardness of the samples.
Seda kasutati nii paindetugevuse, -elastsusmooduli kui ka pinnakõvaduse leidmiseks.
Visitor management plan for Naissaare Landspace Protection Area 2015-2019
Naissaare maastikukaitseala külastuskorralduskava aastateks 2015-2019
As a result of the monitoring and research it clarified that the island is most visited on summertime and most popular objects were three nature trails.
Uuringute ja seirete tulemustest selgus, et saart külastatakse kõige enam suvekuudel ja kõige külastatavamad objektid olid kolm loodusrada.
In addition there has been described different existing monitoring and research that has been focusing on better management and planning for the recreation and tourism.
Veel kirjeldati erinevaid seireid ja uuringuid, mis on kaitsealal läbi viidud paremaks rekreatsiooni ja turismi korraldamiseks ning planeerimiseks.
Visitor survey of the year 2010 revealed that 98% of the visitors live in Estonia.
Naissaare 2010. aasta külastajauuringust selgus, et 98% külastajatest elab Eestis ning kõige rohkem ööbitakse saarel kohalikus majutusettevõttes või telkimisalal.
Subsequently there has been described natural preserves and suggestions were made on how to improve their condition.
Järgnevalt kirjeldati teenindus- ja huvitsoonides asuvaid loodushoiuobjekte ning toodi välja ettepanekud, kuidas nende olukorda paremaks muuta ning tagada nende järelevalvet.
The goal of the Bachelor’s thesis at hand is to compile the visitor management plan for the landscape of protection area of Naissaare to State Forest Management Center for period 2015- 2019.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli koostada Riigimetsa Majandamise Keskuse loodushoiuosakonnale töödokument „Naissaare maastikukaitseala külastuskorralduskava aastateks 2015-2019".
Visitor management plan is based on landscape values, natural conditions, and use of land and visitor preferences.
Naissaare külastuskorralduskava koostamisel lähtuti eelkõige maastikukaitseala väärtustest, selle eeldustest, maakasutusest ning külastusest.
The document will be used as a template for development and protection for State Forest Management Center.
Naissaare külastuskorralduskava võetakse kasutusele alusdokumendina Riigimetsa Majandamise Keskuse külastusobjektide arendamiseks, majandamiseks ning kaitse reguleerimiseks.