natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the analysis the pruned and unpruned trees, 17 Scots pine and 5 Norway spruce model trees were chosen randomly from the plot witch was grounded at the forest blocks JS222, JS223, JS276 and JS288 in the Järvselja Training and Experimental Forest District.
Laasitud ja laasimata puude okste analüüsiks valiti Järvselja kvartalitele JS222, JS223, JS276 ja JS288 rajatud proovitükkidelt välja juhuslikult 17 hariliku männi ja 5 hariliku kuuse mudelpuud.
With the basis of collected data schemes and models were composed about knots in timber and figures about live and dead knots volumes.
Kogutud andmete põhjal koostati puidus paiknevate okste skeemid ja mudelid ning joonised, kus on välja toodud elus ja surnud okste mahud.
Model trees were cut from whorls to whorls and from every knot inside the stem the needed information was collected.
Analüüsipuud lõigati männaste kaupa lahti ning iga tüves paikneva oksa kohta koguti analüüsiks vajalikud andmed.
Pruned and unpruned Norway spruce gives same results (12,86%).
Samale järeldusele jõutakse ka laasitud ja laasimata kuuskede puhul (12,86%).
From 22 randomly selected model trees 4 were selected to analyze the trees (pruned and unpruned Norway spruce and -Scots pine).
Juhuslikult valitud 22 mudelpuuhulgast valiti välja 4 analüüsipuud (laasitud ja laasimata harilik mänd ning laasitud ja laasimata harilik kuusk).
Biggest difference emerged at the area of dead knots on pruned Scots pine, where the stem volume area was 20,43% less than in unpruned Scots pine.
Suurim erinevus tekib surnud okste alas, kus laasitud männil on surnud okstega ala maht tüves 20,43% võrra väiksem kui laasimata männil, seega võib järeldada, et laasimise tulemusel väheneb surnud okstega ala maht tüves.
Pruning the pine is giving 12,61% bigger knot-free area in the stem compared to unpruned trees.
Käesolevas töös selgub, et kuuske on laasitud kahe astmeliselt kuni 4 m-ni. Männi laasimine teostati ühe astmega kuni 6 m-ni. Männi laasimisel tekib 12,61% võrra suurem oksavaba tsoon tüves kui laasimata puul.
There are numerous added values for consumers from suitable product development opportunities.
Lisaväärtusi, mida tarbijad Manni OÜle sobilike tootearenduse võimalustega saavad on palju.
Sheep farming has gained popularity in Estonia over the past years and this livestock farming branch has shown potential level of income.
Lammaste kasvatamine on Eestis viimastel aastatel muutunud populaarsemaks ning tegemist on loomakasvatusharuga, mis on potentsiaalse tulutasemega.
The author has found, that suitable added value creation methods for Manni OÜ would be mutton processing, sale of breeders, rental/sale of sheep for "lawn-mowers" and using sheep for farm tourism.
Autor leidis, et ettevõttele Manni OÜ oleksid sobilikeks lisaväärtuse loomise võimalusteks lambaliha töötlemine, suguloomade müük, lammaste rentimine/müümine nii-öelda muruniidukiteks ja lamba kasutamine taluturismis.
Due to the growing farmer and sheep numbers, sheep farming has become a current affair.
Lambakasvatajate ja lammaste arvu suurenemine muudab lambakasvatuse ühiskonnas aktuaalseks teemaks.
Manni OÜ has determined, that export of sheep is not the most profitable one and is seeking for better opportunities.
Ettevõtte Manni OÜ on jõudnud seisukohale, et lammaste välismaale müük ei ole kõige tulusam ning oleks hea, kui leiaks lammaste turustamiseks paremaid võimalusi.
Adding value to sheep farming through product development in Manni OÜ
Lambakasvatusele lisaväärtuse andmise võimalused tootearenduse kaudu Manni OÜ-s
There are several ways of profiting from sheep farming.
Lambakasvatusest saab tulu teenida väga mitmel viisil.
The bachelor's thesis determined suitable product development methods and opportunity for added value creation in Manni OÜ.
Bakalaureusetöö koostamise käigus leitakse sobivad tootearenduse meetodid ja võimalused, kuidas luua lisaväärtust ettevõttes Manni OÜ.
This bachelor's thesis aimed to determine opportunities for creating added value in sheep farming through product development in Manni OÜ.
Käesoleva bakalaureuse töö eesmärgiks on selgitada välja võimalused, kuidas anda lambakasvatusele lisaväärtusi tootearenduse kaudu OÜ Mannis.
The author used qualitative research methods in the form of interviews with sheep farmers and product developers.
Viiakse läbi intervjuud inimestega, kes on lambakasvatajad ning kes ka ise tegelevad tootearendusega.
Open UAV project came from Estonian Aviation Academy as an open platform to design unmanned aerial vehicle and to enhance and optimize it.
Open UAV projekti algatas Eesti Lennuakadeemia, kus soovitakse avatud platvormina koostada mehitamata õhusõiduk ning seda järk-järgult edasi arendada ja optimeerida.
For research were used aviation-themed books, websites, also conversation and mail exchange with the creator of the project.
Töös kasutati lennunduse teemalisi raamatuid, veebilehekülgi, vestlust idee autoriga ning meilivahetust idee autoriga.
As a result, there was designed three fasteners, two of them with interchangeable parts to ease production, and the third fastener was designed to be hidden inside of the horizontal stabiliser.
Kaks kinnitust loodi üksteisega sarnasteks, et kergendada tootmisprotsessi, kolmanda kinnituse juures üritati kinnitus peita sabatiiva sisse.
The aim of handheld research is to project fasteners for wing and tail that are quick and easy to use.
Töö eesmärgiks on luua drooni tiivale ja sabale kinnitusi, mille kasutamine oleks kiire ja lihtne.
Designed fasteners are easy to use and they are quick to change different profiles of the wing, for example.
Loodud kinnitused on lihtsasti kasutatavad, nendega saab kiirelt vahetada tiivaotsi, et proovida teise profiiliga tiibu jne. Kinnitused loodi nii, et ei muudetaks esmast drooni mudelit.
Wing and tail attachment points on Open UAV drone
Open UAV drooni tiiva ja saba kinnitused
There is a lack of information about fixed wing joints on UAV-s.
Droonide tiiva ja saba kinnituste kohta on raske informatsiooni leida.
The questionnaire directed at companies included 22 questions.
Ettevõtetele suunatud küsimustik koosnes 22 küsimusest.
Certification of compost in Estonia
Komposti sertifitseerimine Eestis
More than half of the companies, i.e. 63.3 %, have a self-control mechanism.
Enam kui pooltel ettevõtetel ehk 63,6 % on enesekontrolli mehhanism olemas.
A little more than half or 54.5 % of the companies are familiar with the certification requirements.
Natukene üle poole ehk 54,5 % ettevõtetest on kursis sertifitseerimise nõuetega.
27.3 % of the respondents are not familiar with the certification and 18.2 % have not showed interest in compost certification.
27,3 % vastanutest ei ole sertifitseerimisega kursis ning 18,2 % pole komposti sertifitseerimise vastu huvi tundnud.
18.2 % do not have one and 18.2 % are preparing it.
18,2 % ei ole enesekontrolli mehhanismi ja 18,2 % on see koostamisel.
Most of the companies would like to apply for a compost certificate if it paid off or the process was not too difficult.
Enamik ettevõtteid sooviksid taotleda komposti sertifikaati, kui see ära tasub või kui protsess pole liialt keeruline.
11 out of 19 companies, i.e. 57.9 %, replied to the questionnaire.
Küsitlusele vastas 19 ettevõttest 11 ehk 57,9 %.
The sample included those compost producers who in 2012 participated in the survey "An overview of waste composts produced in Estonia".
Valimisse võeti need komposti tootjad, kes osalesid 2012. aastal uuringus „Ülevaade Eestis toodetud jäätmekompostidest".
Only one company did not wish to apply for a certificate, as it would not be possible to apply for a product status for the compost for the purposes of law.
Vaid ühel juhul ei soovita sertifikaati taotleda, kuna kompostile ei oleks võimalik seaduse mõistes toote staatust taotleda.
If the company’s self-control mechanism is working and for the purposes of law it is possible to get a product from compost, the certification process will also be much easier.
Kui ettevõtte enesekontrolli mehhanism toimib ja seaduse mõistes on kompostist võimalik saada toode, siis on ka sertifitseerimisprotsess tunduvalt lihtsam.
Even if a company is not planning to sell compost as a product, but still wants to get high-quality compost, establishing a self-control mechanism will in itself bring significant benefits.
Isegi kui ettevõte ei planeeri komposti müüa tootena, aga sellegipoolest soovib saada võimalikult kvaliteetset komposti, siis olulist kasu saab ta ainuüksi enesekontrolli kehtestamisega.
The objective of this paper is to give an overview of the process, administration and requirements of compost certification and clarify by means of a questionnaire whether and to what extent companies are willing to start certifying their compost.
Käesoleva töö eesmärgiks oli anda ülevaade komposti sertifitseerimise käigust, asjaajamisest ja nõuetest ning selgitada küsitluse abil, kas ja mil määral on ettevõtted nõus hakkama oma komposti sertifitseerima.
The questionnaire aimed to find out whether companies are familiar with the certification process and are willing to deal with the certification of compost for marketing their compost.
Küsitluse abil sooviti teada saada, kas ettevõtted on sertifitseerimisprotsessiga kursis ning kas ettevõtted on nõus oma komposti turustamise nimel komposti sertifitseerimisega tegelema hakkama.
In 2013 the government of Estonia adopted the regulation "Requirements for producing compost from biodegradable waste", which establishes a procedure for certifying a company that produces compost.
2013. aastal võeti Eestis vastu määrus „Biolagunevatest jäätmetest komposti tootmise nõuded", mis kehtestab korra komposti ja komposti tootva ettevõtte sertifitseerimiseks.
The sample consisted of waste handlers who compost biodegradable waste, waste water sediment and manure.
Küsitluse valim koosnes jäätmekäitlejatest, kes kompostivad biolagunevaid jäätmeid, reoveesetet ja sõnnikut.
The certificate is given to compost produced from waste that has been collected by type and is henceforth used as fertilisers or soil conditioners and the production process and properties of which are documented.
Sertifikaat antakse liigiti kogutud jäätmetest määruse nõuete kohaselt toodetud kompostile, mida edaspidi hakatakse kasutama väetise või mullaomaduste parendajana ning mille tootmisprotsess ja omadused on dokumenteeritud.
A company’s self-control mechanism plays an important role in compost certification.
Komposti sertifitseerimise juures on väga tähtsal kohal ettevõtte enesekontrolli mehhanism.
As far as the author of this paper is concerned, no similar researches have been carried out before.
Autorile teadaolevalt ei ole varem sarnast uuringut koostatud.
The research consists of quantitative and qualitative data-analysis.
Uuring koosneb kvantitatiivsest ja kvalitatiivsest andmeanalüüsist.
In addition, it is also important that the integration of the soil degree and the cost analysis of the harvest would be easily accomplishable.
Lisaks on oluline, et saagi ja mullakaardi integreerimist programmi ning kuluanalüüsi oleks lihtne teostada.
In the qualitative analysis, 6 establishments participated, answering 27 questions.
Kvalitatiivses analüüsis osales 6 taimekasvatusettevõtet, kes vastasid 27 küsimusele.
The data-configuration was performed with MS Excel, where diagrams and drafts about the gathered data were drawn up.
Andmetöötlus tehti programmiga MS Excel, kus vormistati kogutud andmete kohta neid iseloomustavad joonised ja graafikud.
This research benefits primarily the developers of eAgronom.com, because based on the results of the research, the author is giving specific recommendations, that must be taken into account whilst improving the program, so that the needs of the plant-breeding establishments can be met.
Uuringust on eelkõige kasu programmi eAgronom.com arendajatele, sest uurimuse tulemustele tuginedes annab autor konkreetsed soovitused, millega tuleb programmi täiustamisel arvestada, et vastata taimekasvatusettevõtete vajadustele.
For the compilation of the quantitative analysis, data was gathered from Google Forms platform, where a questionnaire with 17 questions was drafted and answered by 68 Estonian plant-growing establishments.
Kvantitatiivse analüüsi koostamiseks koguti andmeid Google Forms keskkonnas, kus koostati 17 küsimusega küsimustik, millele vastas 68 Eesti taimekasvatusettevõtet.
The issues and trends of agricultural-economical software functions in Estonian field crop farms, using eAgronom.com
Põllumajandusökonoomilise tarkvara funktsioonide probleemid ja arengusuunad Eesti taimekasvatusettevõtetes eAgronom.com näitel
During the analysis it was established that for the plant-breeding companies participating in this research,the most important factors in using the software, are the organizing options of the agricultural book and opportunity of reporting the data to the authorities such as the Department of Agricultural Registries and Information (PRIA) and the Invironmental Agency.
Käesoleva töö andmete analüüsimisel selgus, et uuringus osalenud taimekasvatusettevõtete jaoks on põllumajandustarkvarade kasutamisel kõige olulisem põlluraamatu koostamise võimalus ja aruandluse esitamise võimalus ametkondadele, näiteks Põllumajandus registrite ja informatsiooni ametile (PRIA-le) ning Keskkonnaametile.
This topic is important because the author is under the impression, that the selection of agricultural software in Estonia is quite big but there is lack of comparative review.
Teema on oluline, sest autor arvab, et Eestis kasutatavate põllumajandustarkvarade valik on lai ning puudub hea võrdlev ülevaade.
The purpose of this bachelor's degree paper is to identify the expectations of the Estonian field crop establishments towards the agricultural-economical software and taking into count the results of quantitative research, to improve the existing platform eAgronom.com.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada Eesti taimekasvatusettevõtete ootused põllumajandusökonoomilisele tarkvarale ning kvantitatiivse uurimuse tulemusi arvestades parandad olemasolevat platvormi eAgronom.com.
In addition, the following paper could also interest the Estonian agricultural establishments, as well as PRIA.
Lisaks võib käesolev töö pakkuda huvi Eesti põllumajandusettevõtetele ning PRIA-le.
The current paper gives a good overview and comparison of the options of agricultural software being used in Estonian plant-breeding establishments and also the expectations that the establishments have towards the software.
Käesolev töö annab võrdlusmomendi ja ülevaate Eesti taimekasvatusettevõtetes kasutusel olevatest põllumajandustarkvarade võimalustest ja taimekasvatusettevõtete ootustest tarkvarale.
Due to the low salinity of the Estonian coastal sea, the size of edible mussels is smaller than in the western Baltic or the North Sea.
Eesti rannikumere väikesest soolsusest tingituna on siinsete söödavate rannakarpide mõõtmed väiksemad kui Läänemere lääneosas või Põhjameres.
The experiment has succeeded in finding a method that is operationally feasible and does not require an overly complex and expensive machine park.
Katse käigus õnnestus leida meetod, mis oleks töönduslikult rakendatav ega vajaks ülemäära keerulist ja kallist masinaparki.
(b) Effect of filtration on protein yield.
b) Filtreerimise mõju proteiini saagikusele.
In addition, filtration makes the process of dry matter separation more complex and a cost that is unlikely to be compensated by the energy saved in drying.
Lisaks teeb filtreerimine kuivaine eraldamisprotsessi keerukaks ja kulukaks, mida kuivatamisel säästetud energiakulu tõenäoliselt ei kompenseeri.
To achieve this objective, the following research objectives were set: 1) To provide a theoretical overview of the possibilities of mussel cultivation and processing.
Eesmärgi saavutamiseks püstitati järgmised uurimisülesanded: 1) Anda teoreetiline ülevaade rannakarbi kasvatamise ja väärindamise võimalustest.
(c) Comparison of conventional and freeze-drying methods .
c) Tava- ja külmkuivatusmeetodite võrdlus.
It also became clear that the use of filtration is not practical because the protein loss is extremely high.
Ühtlasi sai selgeks, et filtreerimine ei ole otstarbekas, sest valgukadu on erakordselt suur.
The aim of this work is to develop a methodology for the extraction of dry mass from edible mussel biomass that is applicable and economically viable for the food industry.
Käesoleva töö eesmärk on välja töötada söödava rannakarbi biomassist saadava kuivmassi eraldamise metoodika, mis oleks toiduainetetööstuses rakendatav ja majanduslikult tasuv.
The experiments showed that the separation of dry matter from fresh or frozen mussels can be achieved by simple means.
Katsete tulemusena selgus, et kuivmassi eraldamine värskest või külmutatud karbist on lihtsate vahenditega teostatav.
On average, 7.56 grams of dry matter were obtained from 100 grams of mussels, with an average protein content of 45%.
Keskmiselt saadi 100 grammist rannakarpidest 7,56 grammi kuivainet, mille keskmine valgusisaldus oli 45%.
The fine fraction and protein content after milling make the material a potential source of bird feed.
Jahvatamisjärgne peenfraktsioon ja valgusisaldus võimaldab materjalist teha linnutoitu.
Simple crushing and sedimentation succeeded in extracting a significant amount of dry matter with a high protein content.
Lihtsa purustamise ja setitamisega õnnestus eraldada märkimisväärne kogus kuivainet, mille valgusisaldus on kõrge.
On average, 6.32% protein can be extracted from the wet mass of mussels.
Rannakarbi märgmassist on keskmiselt võimalik eraldada 6,32% valku.
Valorization of biomass from blue mussel (Mytilus edulis/trossulus L.) cultivated in the Baltic Sea
Läänemeres kasvatatud söödava rannakarbi (Mytilus edulis/trossulus L.) väärindamise võimalused
In order to be able to successfully farm shellfish here, it is necessary to develop farming technologies that are suitable for our environment, and to process the product so that this aquaculture is sustainable.
Selleks, et saaksime siin edukalt karbikasvatusega tegeleda, on vajalik meie keskkonda sobilike kasvatusmeetodite arendamine ning vaja tegeleda toote väärindamisega, et antud vesiviljelus oleks jätkusuutlik Läänemere keskkonnas on karbi biomassi väärindatud väga vähe.
2) To carry out experiments on the production of dried mussels in order to evaluate the theoretical and theoretical background of the mussel production: (a) The efficiency of separating the unprocessed mussel pulp from the mussel shell and its potential for use in production.
2) Viia läbi kuivaine tootmise katsed, mille käigus hinnatakse: a) Eeltöötlemata karbi lihamassi eraldamise efektiivsust karbi kestast ja selle tootmises kasutamise potentsiaali.
A hybrid of the Baltic mussel Mytilus edulis and M. trossolus was used for the experiments.
Katseteks kasutati Läänemeres kasvanud rannakarbi Mytilus edulis ja M. trossolus hübriidi.
The effect of filtration was analysed for the separation of the carbohydrate meat.
Karbiliha eraldamisel analüüsiti filtreerimise mõju.
The most promising aquaculture species in the Baltic Sea is the edible mussel.
Läänemere perspektiivsemaks vesiviljeldavaks karbiliigiks on söödav rannakarp.
Both the residual material and the separated dry matter should be used for the operational refining of the mussel pulp.
Karbimassi töönduslikuks väärindamiseks tuleks kasutada ära nii jääkmaterjal kui eraldatud kuivmass.
To achieve the objectives of the evaluation, laboratory tests were carried out on the removal and drying of mussel meat.
Väärindamisega seotud eesmärkide saavutamiseks viidi läbi laboratoorsed katsed karbiliha eemaldamiseks ja kuivatamiseks, kasutades selleks kuivatamist termokapis ja lüofilisaatorit meetodite võrdluseks.
The aftereffect of the common hop (Humulus lupulus L.) extract on the physiological state of the large white butterfly (Pieris brassicae L.) pupae
Hariliku humala (Humulus lupulus L.) ekstrakti järelmõju suur-kapsaliblika (Pieris brassicae L.) nukkude füsioloogilisele seisundile
Solution this thesis offers could potentially satisfy all different parties and add value to Tartu's infrastructure.
Selline lahendus võiks rahuldada kõigi võimalike osapoolte huve ning ilmestada Tartu infrastruktuuri.
First half of this thesis gives an overview of the location, current situation and analysis of the project space and area itself.
Kujundusprojekti esimene pool annab ülevaate projektala asukohast, olemasolevast olukorrast ning analüüsist.
The contsept of the design project was to create a public urban open space, that would not be used only as a traffic connection line, but where people would want to spend their leisure time as well.
Kontseptsiooniks oli luua ühiskondlik ruum, mida ei kasutataks ainult liiklus- koridorina, vaid kus kasutajad tahavad viibida ning veeta oma vaba aega.
This Bachelor thesis is a continuation to 2013/2014 academic year subject "Urban Landscape Design", where the initial task was to solve and create a project space of a certain residental area at Tartu.
Käesolev bakalaurusetöö on valminud jätkuna 2013/2014 õppeaasta õppeainele "Linnaruumi kujundamine", kus lähteülesandeks oli lahendada projektala Tartu elamupiirkonnas.
The usage of light traffic connection lines is facilitateted by moving car traffic, with the help of brides, away to a different level.
Kergliiklusradade kasutamist hõlbustab sõiduautode koridorist sildade abil teisele tasandile üleviimine.
According to the analysis is therefore created a design project* that would solve the issues of the project space and would also add some value to the area.
Analüüsidele tuginedes on loodud kujundusprojekt, mis ilmestaks piirkonda ning lahendaks projektalal esinevaid probleeme.
The project this thesis is about involves some of the motives as creating collective urban space, expanding indoor space to outdoor space, creating light traffic connections and different space types from the initial project.
Nendeks on ühise ruumi loomine, siseruumi laiendus väliruumi, kergliikluskoridorid ning erinevate ruumiosade loomine.
This was created by integrating extentsion of indoor space to outdoor space at the residental area, urban open spaces and fitness trails to the light traffic connection lines.
Kergliikluskoridori on integreeritud siseruumi laiendus kortermajade piirkonnas, rohealad ning spordirajad, piirkonnale annavad lisaväärtust elamurajoon ja ärimajade kompleksid.
Implementation of the Land Reform in Estonia: Institutional Arrangement, Speed of Implementation and Land Plot Fragmentation
Maareformi elluviimine Eestis: institutsionaalne korraldus, elluviimise kiirus ja maade tükeldatus
The implementation of that aim has created conflicts among different persons, for example, between entitled subjects of restitution and privatisation.
Selle eesmärgi täitmine on toonud kaasa vastuolusid eri poolte vahel, nagu näiteks maa tagasisaajate ja erastajate vahel.
Some preconditions for quick implementation of land reform: knowledgeable and competent land reform implementation on the municipality level; active entitled subjects; the municipal area is covered by the applications; good quality land; state interest in retaining ownership of the land.
Maareformi kiireks läbiviimiseks peavad olema täidetud järgmised eeltingimused: teadlik ja kompetentne ülesannete täitmine kohaliku omavalitsuse tasemel, aktiivsete õigustatud subjektide olemasolu, kohaliku omavalitsuse territooriumi kaetus taotlustega, heade omadustega ja viljaka maa olemasolu, riigi huvitatus maa vormistamisest riigi omandisse.
However, the state was not adequately prepared and created delays in the process.
Samas ei olnud riik selleks valmis ning see tõi kaasa viivituse maareformi ülesannete täitmises.
The implementation of land reform has been an important task in Estonia since the regaining of independence in 1991.
Pärast taasiseseisvumist 1991. aastal on maareformi elluviimine olnud Eestis üks olulisemaid ülesandeid.
A major obstacle in the process is land fragmentation; the land is more fragmented now than before the land nationalisation in 1940.
Lisaks on maareformiga kaasnenud maade tükeldatus, mis on suurem, kui see oli enne maade natsionaliseerimist 1940. aastal.