natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The avarage from all the taken eggs per one female salmon originated from Narva was 8600; from Kunda it was 3400 eggs per one female salmon.Size of the eggs tends to be in correlation with the body weight.
Narva päritolu kaladelt saadi keskmiselt 8600 marjatera ühe emaskala kohta, Kunda jõest pärit sugukaladelt aga 3400 marjatera.
Land-reclamation of Alesti mining in Rapla
Alesti karjääri rekultiveerimine Raplamaal
Purpose The main theme of this writing are: - creation of land-reclamation plan, - which are the phases of accomplish the works, - to give a function solution on sketch-plan, and specify natural and new greenery areas.
Eesmärgid Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgid on: - rekultiveerimisplaani loomine, - milliste etappide kaupa toimub tööde teostamine, - anda eskiisi funktsionaalne lahendus, määratleda loodusliku ja uue haljastuse alad.
Best end With this received data there took place zoning bargain of possibility to perform it all, considering using possibilities of technique, recreation area’s final use above land-property and relaxing activities areas safe usage.
Põhitulemused Saadud andmete põhjal tsoneeriti ala teostamise võimalikkuse põhjal kolmeks, arvestades tehnika kasutamise, puhkeala valmimisjärgu maaomandisuhete ning puhketegevusalade järkjärgulise ohutusse kasutusse võimaldamise põhjal.
After visual analyses, working in the field and analyzing the photos, there is composed an order of phases, and specified areas, witch will stay as naturally planted and witch will be done with new greenery.
Visuaalse analüüsi, välitööde ning fotode analüüsi põhjal on koostatud teostamise etappide järjekord ning määratletud alad, mis jäävad loodusliku taimestusega kaetuks ning kuhu tuleb luua uue haljastusega alad.
Subsequently introduction of methodology and summarize specify of land-reclamated area, working steps and functional solution of sketch-plan.
Järgnevalt tutvustatakse töös kasutatud metoodikat ning antakse ülevaade rekultiveeritava ala määratlemisest, teostamistööde etappidest ning eskiisi funktsionaalsetest lahendustest.
Problem set up Herein introductive theoretical part gives a short summarize of mining history and development in Estonia, and gravel, as one of the oldest natural resource importance.
Probleemipüstitus Töö sissejuhatavas teoreetilises osas tutvustatakse lühidalt mäenduse olemust, kruusa kui maavara tähtsust ning inimtekkeliste maastike varasemaid korrastamise meetodeid.
Methodology Afore there need to acquire overview history on mining, different disquisition of man-made landscapes, and the main idea of recultivation and condition of it. To get a picture, there needed to read up on germane literature, Adverbial of disturbed open land-mining reclamation, detail-plan of this area, author visited Alesti mining and acquaint herself with circumstances at the area and took pictures.
Ülevaate saamiseks on tutvutud erialase teemakohase kirjandusega, Eesti pealmaakaevandamisega rikutud maa rekultiveerimise korraga, antud ala detailplaneeringuga, käidud Alesti karjääris välivaatlusel tutvumas olemasoleva olukorraga ning tehtud fotosid.
There are drawings, witch shows the planned phases in order, and areas witch will stay naturally planted and areas witch supposed to get new planting.
Samuti on koostatud joonised, kuhu on märgitud teostamise etappide järjekord ning määratletud alad, mis jäävad loodusliku taimestusega kaetuks ning kuhu tuleb luua uue haljastusega alad.
Finally the calculation results are presented and analyzed.
Lõpuks presenteeritakse arvutuste tulemused ning nende analüüsid.
These are however the lightest harvesters.
Need on kõige kergemad harvesterid.
This work consists of five chapters.
Antud bakalaureusetöö koosneb 5st peatükist.
The Impact of Ponsse Harvesters On Forest Soil
Ponsse harvesteride mõju metsapinnasele
The heavier the harvesters are the more effect they have on the soil.
Mida raskemaks harvesterid lähevad seda suuremat mõju avaldavad nad pinnasele.
The results are also compared to Sven Holm’s work where he analyzed John Deere forwarders with tracked tyres.
Tulemusi võrreldakse Sven Holmi tööga, kus ta analüüsis John Deere’i forwarderide mõju pinnasele.
The author believes that this thesis could provide useful information into how harvesters impact forest soils and how it can improved.
Töö autor usub, et antud bakalaureusetöö annab hea ülevaate sellest, kuidas harvesterid mõjutavad metsapinnast ning kuidas seda parandada.
Results showed that the 750mm tyre was the best out of them.
Tulemused näitasid, et 750mm laiusega rehvid avaldasid kõige vähem mõju pinnasele.
It first gives an overview of machine degradation, shows what Ponsse harvesters are used and what tyres are chosen.
Esmalt antakse ülevaade masindegradatsioonist, siis näidatakse, mis Ponsse harvestere ning rehve kasutatakse.
If tracking is not an option then the right tyre choice can have significantly less impact.
Kui linte ei saa kasutada, siis õige rehvivalik avaldab tunduvalt vähem mõju pinnasele.
The forwarders were specifically chosen so that the masses would equal to that of the harvesters.
Forwarderid valiti tööst välja nii, et nende mass ühtis harvesteride omaga.
Tyre choice is also an important factor.
Rehvi valik on harvesteridel väga tähtis.
The comparison showed that tracked tyres are far superior to just tyres as the weight is distributed better.
Võrdluses tuli välja, et lintidega avaldatakse palju vähem mõju pinnasele, kuna kaal on jaotatud palju paremini.
The calculations revealed that some harvesters could almost reach an impact as low to that of a sawyer.
Arvutused paljastasid, et harvesteride erisurve pinnasele võib jõuda isegi saemeeste survele lähedale.
Reconstruction of a grain handling centre with a land stock area of 400 hectares
400 hektarilise maafondiga teraviljakäitluskompleksi rekonstrueerimine
Compiling a technological design and scheme In this thesis, different cultivation technologies and types of grain dryer were analysed.
Neljandas osas antakse ülevaade vilja kuivatamise teooriast, analüüsitakse erinevaid põlluharimisetehnoloogiaid ja teraviljakuivati tüüpe.
As a result, technological project and scheme are drawn up, for more effective functioning of grain handling centre.
Viiendas osas on koostatud tehnoloogiline skeem, kuhu on lisatud võimalused töö paremaks organiseerimiseks.
It is based on an interview with company’s manager and author’s work experience in the given company.
Lõputöö lisades on välja toodud ettevõtte asendiplaan, pealtvaate joonis, läbilõike joonised ja illustreeriv ruumiline joonis.
The following methods were used: 1.
Teises osas on kirjeldatud lõputöö metoodikat.
Ascertainment of production bottlenecks and defining the needs of existing grain handling complex.
Viljahoidlasse on projekteeritud laealused konveierid ja viljasalved, et oleks võimalik eraldada kuivatatud vilja.
Literature research and comparative analysis of theoretical material.
Lisak on valmistatud tehnoloogiline projekt.
The purpose of this thesis was to draw up a technological design for the reconstruction of an agriculture business with 400 hectare land stock.
Kolmandas osas näidatakse teraviljakäitluskompleksi asukohaskeemi, antakse ülevaade ettevõtte ajaloost, tänapäevast, peamisest tegevusalast, Kevili põllumeeste ühistust, põldude asukohast ja ettevõttes kasutusel olevast tehnikast.
Conidial production was highest in July, August and September.
Eoste hulk viljakehades oli kõige kõrgem juulis, augustis ja septembris.
New invasive pathogens in Estonia need more attention and furthermore research in order to understand the dynamics of the distribution of invasive fungal diseases and thus to implement effective preventive control measures.
Uued ja invasiivsed patogeenid Eestis vajavad üha rohkem tähelepanu, et mõista invasiivsete seenhaiguste kulgu ning seeläbi rakendada efektiivselt profülaktilisi tõrje meetmeid.
As the air temperature increased and decreased, clear parallels were seen with the number of spores in the fruiting bodies.
Õhutemperatuuri kasvades ja langedes oli näha selgeid paralleele eoste arvukusel viljakehades.
Brown Spot Needle Blight Caused by Lecanosticta acicola Fruiting Bodies and Conidial Abundance in Estonia
Pruunvöötaudi tekitaja Lecanosticta acicola viljakehade ja eoste rohkus Eestis
Based on the above, the aim of this bachelor’s thesis was to study brown spot needle blight caused by Lecanosticta acicola fruiting bodies and conidial abundance in Estonia climate conditions.
Sellele tuginedes seati käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks uurida 2008. aastal Eestis avastatud pruunvöötaudi tekitaja Lecanosticta acicola eoste ja viljakehade leviku dünaamikat ja nende seoseid ilmastikuga.
A species-specific qPCR method was used to determine the number of spores in the air and a weather dataset was compiled for statistical analysis.
Eoste arvukuse hindamiseks õhus kasutati liigispetsiifilist qPCR meetodit ning viljakehade prepareerimist.
Results show that Dew point (P<0.05) was statistically significant for the conidial production.
Ilmandmete mõju hindamisel selgus, et viljakehades olevate eoste arvukusele osutus statistiliselt oluliseks kastepunkt (P<0,05).
Warmer summers promote spore production therefor active sporulation period varies according to weather changes throughout the year.
Saadud tulemustest võib järeldada, et keskmisest soojemad suvekuud soodustavad viljakehades eoste tootlust, mistõttu võib ilmastiku muutudes eoste sporulatsiooni kestusaeg kuude lõikes varieeruda.
The results show that fruiting bodies sporulate all year round and even in weather conditions below 0°C.
Tulemustes täheldati, et eoseid leidus nii viljakehades kui õhus aastaringselt ka miinuskraadidel ning suurim eoste arvukus õhus oli juunikuus.
The data covers a two year period.
Mõõtetulemused jäävad 2 aastase perioodi sisse.
The main infrastructure of the SMEAR station in Estonia was completed in 2015 and has received interesting new results in both carbon linking as well as connections between plants and air quality.
SMEAR Eesti jaama põhi infrastruktuur valmis 2015. aastal ning praeguseks on saadud huvitavaid tulemusi nii taimestiku süsinikusidumise kui ka taimede ja õhukvaliteedi seoste kohta.
Results can be used for the so-called dynamic flux footprint calculation.
Töö tulemusi saab kasutada nn dünaamilise neeluala arvutuse jaoks.
The purpose of this Master’s Thesis is to describe the essence and purpose of the Estonian SMEAR station as well as to explain the flux footprint principles derived from utilization of the eddy covariance method.
Käesoleva magistritöö eesmärk on kirjeldada Eesti SMEAR jaama olemust ja eesmärki ning seletada lahti turbulentse kovaratsiooni metoodika rakendamisest tuleneva neeluala arvestamise põhimõtted.
The measurements done with eddy covariance method are novel in Estonia.
Turbulentse kovaratsiooni meetodil tehtud mõõtmised on Eestis uudsed.
The paper uses measuring data of Apna main tower, which collected air turbulence data from heights of 30 and 70 metres.
Töös on kasutatud SMEAR Eesti jaama Apna masti mõõteandmeid, kus on kogutud õhuturbulentsi andmeid 30 meetri kõrguselt ning 70 meetri kõrguselt.
This method can be used to appraise flux footprints from different time periods according to the need.
Seda metoodikat on võimalik kasutada vastavalt vajadusele erinevatel ajaperioodidel olnud neeluala hindamiseks.
The data from National Forest Register (Metsaregister) and the Forestry Infosystem of Järvselja (Järvselja Metsamajandamise Infosüsteem) were used to analyse stand elements.
Puistuelementide analüüsis on kasutatud riikliku Metsaregistri ning Järvselja Metsamajandamise Infosüsteemi andmeid.
Flux footprints surrounding the SMEAR stations main tower were also described and stands remaining in the that area were studied.
Kirjeldati ka SMEAR Eesti jaama põhimasti ümbritsevad neelualad ning uuriti nende alade sisse jäävaid puistud.
Previously made environmental weather measurements focus on measuring temperature, rainfall and other features.
Varasemalt tehtud mastimõõtmised on keskendunud pigem temperatuuri, sademete jt tunnuste mõõtmiseks.
As a result of the paper a method for the selection of forest stand compartments in the flux footprint areas using flux footprint signals that were calculated from the tower data, was developed.
Töö tulemusena on välja töötatud metoodika neelualale jäävate metsaeraldiste valikuks kasutades selleks mõõtmistulemustest arvutatud neeluala signaale.
An analysis and description of flux footprint area of SMEAR Estonia main tower
SMEAR Eesti seirejaama põhimasti neelualade analüüs ja puistute kirjeldus
The lowest evaluation level was towards a clearcut (even if there were trees that had been retained).
Kõige madalam hinnang on lageraietel (isegi kui seal on puid säilitatud).
To compile this thesis a questionnaire was conducted, where respondents evaluated different lumbering techniques through the photos.
Magistritöö läbiviimiseks koostati ankeetküsimustik, milles vastajad hindavad erinevaid raieid fotode põhjal.
As a result an analysis was carried out about the changes of the levels of evaluation/acceptance, depending on the type of the lumbering, and on the features that have an effect on those changes.
Tulemustes analüüsiti hinnangute/aktsepteeritavuse muutust vastavalt raie tüübile ja neid mõjutavaid tunnuseid.
This thesis suggests further studies regarding preferences in different forest management techniques of people working in different fields.
Edasised uurimused võiksid olla suunatud eri valdkondades töötavate inimeste eelistuste uurimisele erinevate metsamajandusvõtete osas.
The aesthetic value of different aspects
Erinevate raiete esteetiline väätus
There were 167 questionnaires used in the analysis.
Töö valimiks oli Tartumaa 12. klassi noored ja kasutati 167 vastaja andmeid.
As a result of the analysis it becomes clear that students evaluate forests and lumbering of the shelterwood felling more aesthetic.
Tulemustes selgub, et küsitletud hindavad esteetilisemaks metsi ja turberaieid.
This thesis however is focused on studying the aesthetic agreeableness and acceptance of less researched areas of lumbering.
Käesolev töö käsitleb aga vähe uuritud raie esteetilist meeldivust ja aktsepteeritavust.
Mainly these studies are focused on the productivity and different techniques of lumbering and the ecological effect on the biota.
Erinevate metsa majandamisvõtete kohta on tehtud arvukalt uuringuid, kuid enamasti käsitlevad need raie tootlikkust, ökoloogilist mõju elustikule ja erinevaid raievõtteid.
The most negative evaluation level was towards the snags of the trees in the clearcut areas.
Enim negatiivsemaks hinnati lõigatud tüükaid lageraiel.
More positive evaluation level towards different management techniques was from those samplings who visit forests more frequently.
Positiivsemalt hindavad erinevaid majandatuse viise need, kes viibivad küsimustiku alusel rohkem aega metsas.
Despite this confirmation the acceptance of a complete clearcut is surprisingly higher than towards any other area where some trees were retained.
Käesolev töö kinnitab teistes riikides leitud lageraie madalat hinnangut, kuid näitab täiendavalt, et lageraie aktsepteeritavus on kõrgem kui teistel säilikpuudega aladel.
The most critical of the samplings towards lumbering were women.
Metsaraiete suhtes on küsitletutest kõige kriitilisemad naissoost isikud.
The goal of this thesis is to learn about the visual evaluation/acceptance of the forests that have different levels of management.
Töö eemärgiks on teada saada erinevate majandatuse astmetega metsade visuaalset hinnangut/aktsepteeritavust ja seda mõjutavaid tegureid (nt küsitletava sugu ja metsas käimise tihedus).
Factors Influencing Housing Purchases from 2000-2012
Eluaseme ostutehinguid mõjutavad tegurid perioodil 2000-2012
This thesis represents a useful source of information to anyone interested in gaining an overview of what is occurring on the Estonian housing market.
Käesolev töö on heaks infoallikaks kõigile, kes soovivad saada ülevaadet Eesti eluasemeturul toimuvast.
In the author's opinion it could be developed further by implementing a longer research period and/or increasing the number of factors influencing housing transactions.
Autori arvates saab käesolevat tööd edasi arendada, kasutades pikemat uurimisperioodi ja/või suurendades eluaseme tehinguid mõjutavate tegurite arvu.
One interesting aspect discovered during the analysis is that the regression analysis conducted on all three factors provides more logical connections than the analysis conducted on individual factors.
Analüüsi käigus avastatakse huvitava asjaoluna, et kolme teguri kohta tehtud regressioonanalüüs annab loogilisemad seosed kui üksikute tegurite kohta tehtud analüüsid.
Real estate is an important part of the national economy and housing purchases are reflected in the gross domestic product, which is why it is important to study the factors that influence it.
Kinnisvara on oluline osa riigi majandusest ja eluaseme ostutehingud kajastuvad sisemajanduse kogutoodangus ning seetõttu on väga oluline uurida eluaseme ostutehinguid mõjutavaid tegureid.
The empirical analysis comparing the factors influencing the number and value of housing transactions produces an understanding that the three aforementioned factors influence the number of transactions more than the value.
Empiirilises analüüsis, kus võrreldakse eluaseme tehingute arvu ja tehingute väärtust mõjutavaid tegureid, jõutakse arusaamiseni, et kolm eelpool nimetatud tegurit mõjutavad rohkem tehingute arvu kui väärtust.
The factors that influence the number and value of housing transactions most are the gross domain product chained volume measure, the interest rate and the unemployment rate.
Eluaseme tehingute arvu ja väärtust enim mõjutavateks teguriteks on sisemajanduse kogutoodangu aheldatud väärtus, intressimäär ja töötuse määr.
It is worth mentioning that this scientific research is also a result of participation of Estonian University of Life Sciences in COST Action TU1201.
Tasub mainida, et see teaduslik uuring on Eesti Maaülikooli COST Action TU1201 programmis osalemise tulemus.
The results of the interviews are examined using thematic analysis.
Küsitluste tulemused on kontrollitud temaatiliste analüüside abil.
They exist beyond standardisation and legal constraints thus facilitating and enhancing personal and communal identity.
Nad eksisteerivad hoolimata standardiseerimisele ja õiguslikele piirangutele, et soodustada ja suurendada üksikisiku ja kogukonna identiteeti.
These will help to understand what potential an allotment has within the Estonian context.
Need aitavad mõista millist potensiaali aianduskrundid omavad Eesti kontekstis.
In Estonia they have the potential to become aesthetically attractive and valuable recreational places for everyone as it has been described in examples from Denmark and England UAGs, and become a part of the local identity.
Eestis on neil potensiaali muutuda esteetiliselt atraktiivseks ja väärtuslikuks rekreatsiooni alaks kõigile inimestele nagu seda on kirjeldatud Taani ja Suurbritannia näidetes ning muutuda osaks kohalikust identiteedist.
These countries are chosen to represent allotments that have been established within different economic and social systems.
Need riigid olid valitud olemasolevate ühisaedade põhjal, mis olid loodud erineva majanduse ja sotsiaalsüsteemi ajal.
The diagram presents space related themes as physiological needs (like "physical activity", "food production", "seasonal home", "being outdoor") that create a base for fulfillment of meta needs (like "self­fulfillment", "my place", "memory").
Diagramm näitab ruumiga seotud teemasid kui psühholoogilisi vajadusi (nagu „füüsiline aktiivsus", „toidu tootmine", „hooajaline kodu", „õues olemine"), mis loovad põhja lisavajaduste täitmisele (nagu „eneseteostus", „minu koht", „mälu").
The qualitative approach to this study is deemed important to ensure the participant's personal perspective to the UAG experience.
Kvalitatiivset lähenemist sellele uurimusele peetakse oluliseks, et tagada osalejate personaalne vaade linnaaiandusele.
This approach allows to research the UAG identity on two levels.
Selline lähenemine võimaldab linna aianduskrunte uurida kahel tasandil.
Identity of allotment in Denmark: allotment is seen as a valuable green space for recreation and socialising for everyone.
Ühisaia identiteet Taanis: ühisaeda nähakse kui väärtuslikku rohelist ala rekreatsiooniks ja sotsialiseerumiseks kõigile.
The findings indicate that the cultural context and historical development affect the functional value of allotments whereas on an emotional level there is more agreement that attachmentto is related to restorative potential of UAGs.
Tulemused näitasid, et kultuurikontekst ja ajalooline areng mõjutavad linna aianduskruntide funktionaalset väärtust, kuusjuures emotsionaalsel tasandil ollakse rohkem nõus, et kiindumus aianduskruntidesse on seotud nende taastava potensiaaliga.
As research shows allotments are very adaptable and can support a range of human needs and represent their values within different cultural context.
Uurimistöö näitab, et ühisaiad on väga kohanemisvõimelised ja toetavad inimese mitmesuguseid vajadusi ning esindavad nende väärtusi erinevates kultuurilistes kontekstides.
There might be a way to design an experimental site with a potential to develop and assess different qualities of place identity that were described.
On võimalik kujundada näidisala, millel on potensiaali areneda ja hinnata erinevaid koha identiteedi omadusi, mida kirjeldati eelnevalt.
Firstly, what are the general qualities of allotments taking into account different cultural, historical and geographical contexts and, secondly what are the distinctive characteristics.
Esiteks, millised on üldised aianduskruntide omadused arvestades kultuuri­, ajalooja geograafilist konteksti, teiseks, millised on erilised äratuntavad tunnused.
According to the results the following description presents the main characteristics of allotments in the researched countries: Identity of allotment in the UK: allotment is seen as a valuable place for contribution to the local community and sustainable living by producing own food.
Põhinedes tulemustele järgnevad kirjeldused esitlevad aianduskruntide peamisi omadusti uuritavates riikides: Ühisaia identiteet Suurbritannias: ühisaeda nähakse kui väärtuslikku kohta kohalikku kogukonda panustamisel ja jätkusuutlikumaks muutmisel ise oma toitu tootmisega.
● What are the tendencies of allotments practice in researched countries?
∙ Millised on tendentsid linna aianduskruntide pidamisel uuritavates riikides?
Also the themes are organised in two comparative tables to analyse the variations in preferred activities and attached meaning to UAGs by their users in relation to different countries.
Teemad on jagatud ka kahte võrdlevasse tabelisse, et analüüsida eelistatud tegevuste variatsioone ja linnaaedadele antud tähendust nende kasutajate poolt võrreldes erinevaid riike.
The main research questions are based on the theories related to natural human needs and concept of place identity.
Põhilised uurimisküsimused põhinevad loomulike inimvajaduste ja koha identiteedi kontseptsiooni teooriatel.
● What are the activities that the environment of UAG support in public and private space?
∙ Mis on need tegevused, mida linna ühisaiad toetavad avalikus ja privaatses ruumis?
● What are the commonalities and distinctiveness of UAG identity within different cultural and historical context?
∙ Millised on ühised ja erinevad jooned linna ühisaedade identiteedis erinevas kultuurilises ja ajaloolises kontekstis?
This is achieved by researching the functions that users of allotment consider important and the meaning that they attach.
See on saavutatud tänu funktsioonide uurimisele, mida linna ühisaedade kasutajad peavad oluliseks ja see tähendus, mida nad nendele aladele omastavad.
Also the strong variation in space related qualities shows that allotment gardens are not considered today important only for satisfaction of basic human needs, but rather they are appreciated for meta needs and restorative potential to their users.
Tugevad erinevused ruumiga seotud omadustes näitavad, et ühisaedu ei peeta tänapäeval oluliseks ainult põhiliste inimvajaduste rahuldamiseks, vaid pigem hinnatud lisavajaduste ja taastava potensiaali tõttu nende kasutajatele.