natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effect of pollinators on the populations of Platanthera in Estonia
Tolmeldajate mõju Eesti käokeelte populatsioonidele
The hypothesis of this study was that the species composition of pollinator communities of Platanthera in Estonia vary in different populations, pollinators shape the size of the spur and fruiting success.
Uurimistöö hüpoteesiks oli, et Eesti käokeelte tolmeldajate liigiline koosseis varieerub erinevates populatsioonides, tolmeldajad kujundavad taimede tolmeldamise seisukohast oluliste õietunnuste suurust ja viljumisedukust.
The role of pollinators is yet considered important, because Platanthera species are’nt able to produce fruits without pollination.
Siiski on tolmeldajate roll viljumisel oluline, kuna käokeeled ei ole võimelised tolmeldamiseta viljuma.
The correlation between spur length and proboscis length was weak in most of the models with an exception of a strong correlation between spur length and the proboscis length of moths catched with pollinaria.
Imilondi ja kannuse pikkuse vaheline korrelatsioon osutus enamikel mudelitel nõrgaks, erandiks oli kannuse pikkuse tugev seos pollinaariumidega isendite imilontide pikkustega – mida pikem imilont, seda lühem kannus.
So pollinator communities do vary in species composition but not extensively.
Seega võib öelda, et tolmeldajakoosseisud varieeruvad, kuid mitte suures mahus.
Fruiting success was higher in P. bifolia.
Viljumisnäitajate põhjal oli P. bifolia viljumisedukus suurem P. chlorantha omast.
Populations that stood out were Kotka, Vana-Nurtu and Vorbuse.
Eristusid Kotka, Vana-Nurtu ja Vorbuse teeristi populatsioonid.
To determine which species pollinate Platanthera and to measure their proboscises, we used light traps in summer 2014 to capture moths.
Hüpoteesi tõestamiseks teostati 2014. a. suvel kümnes populatsioonis üle Eesti valguspüügid tolmeldajate kohta andmete saamiseks, samades populatsioonides mõõdeti õite kannuste pikkused ja sügisel loeti viljad.
No correlation between fruiting success and pollinator abundance and habitat suitability was found.
Viljumisedukus korreleerus nõrgalt tolmeldajate ohtruse ja elupaiga sobivusega, saadud tulemus ei vasta eeldusele.
Most of the populations were similar in species composition.
Enamiku populatsioonide tolmeldajakoosseisude vahel ei olnud suuri erinevusi.
The possibitlies for finding new employees were statistically correlated with the net wages in the county and with share of labour force with higher education.
Uute töötajate leidmisele antud hinnangutel olid statistiliselt oluliselt seotud maakonna keskmise netokuupalgaga ja kolmanda haridustasemega töötajate osakaaluga.
One possible conlusion is that it indicated the general mentality of respondents, another that it implies to the general condition of infrastrucutre.
Üheks võimalikuks järelduseks on, et see näitab vastajate üldist positiivset meelestatust; teisest küljest võib see kajastada ka infastrukuuturi üldist olukorda.
Rural enterprises’ assessments on factors of entrepreneurial environment and their correlations with characteristics of county centers on the basis of 2012 rural entrepreneurship survey
Maaettevõtjate hinnangud ettevõtluskeskkonna teguritele ja nende seosed maakondlikke keskuseid iseloomustavate näitajatega 2012.a.
The aim of the thesis was to study the rural enteprises’ assessements on different factors of entrepreneurial enviroment and how those are correlated with differetn charactertistics of county centers.
Töö eesmärgiks oli uurida maaettevõtjate poolt neid ümbritseva ettevõtluskeskkonna erinevatele teguritele antud hinnanguid ning kuidas need on seotud erinevate maakondlikke keskuseid iseloomustavate näitajatega.
In the survey the rural enterpises assessed the importance of different factors characerising entrepreneurial environment, and the condition of those factors.
Küsitluse käigus hindasid ettevõtjad kuivõrd olulised nende jaoks erinevad ettevõtluskeskkonna tegurid ja mis on nende seisukord.
Data collected with a questionnaire survey of 1825 respondets collected during 2012 survey of Estonian rural enterprise was used for the analysis.
läbiviidud maaettevõtjate uuringu 1825 vastajaga ankeetküsitluse andmeid.
The scores given to the condition of roads and possibilities to find new employees in the area were negatively correlated with assesments to the importance of those factors – if the condition of those factors was poor, the were of high improtance to the enteprises.
Teede olukorra ja uute töötajate lähikonnast leidmisele olulisuse ja olukorra hinnagud olid negatiivselt korreleeritud ehk mida olulisemaks neid peeti, seda madalamalt hinnati nende tegelikku olukorda.
The higher the share of populaiton living outside the county center, the lower the scores to the conditio of different factors of entrepreneurial environment.
Mida suurem väljapoolt maakonnakeskust elava rahvastiku osakaal kogu maakonna rahvastikust, seda madalamad oli ettevõtjate hinnangud pooltele ettevõtluskeskkonda iseloomustava teguri olukorrale.
The higher the population number of county center and GDP per capital in the county, the better assesments were given to entrepreneurail environment.
Mida suurem oli maakonnakeskus, mida kõrgem SKP maakonnas, seda paremaks hinnati reeglina erinevate ettevõtluskeskkonna tegurite olukorda.
The distance from capital and from the county center was negatively correlated with assesments to the condition of 7 and 5 factors respectively- the higher the distance, the poorer the scores given to those factors.
Erinevate tegurite olukorrale antud hinnangutest oli 7 negatiivselt korreleeritud ettevõtte kaugusega Tallinast ja 5 kaugusega maakonnakeskusest – mida suurem oli ettevõtte kaugus, seda kehvemaks nad hindasid ettevõtluskeskkonna teguried.
The second chapter provides an overview of the research work material, methodology and analysis of the results of the survey.
Teises peatükis on antud ülevaade uurimistöös kasutatud materjali ja metoodika kohta ning analüüsitud küsitlustega saadud tulemusi.
The research was carried out in the form of a survey of Tartu kindergartens, from where the primary data was collected.
Uurimistöö käigus viidi läbi ankeetküsitlused Tartu lasteaedades, kust on kogutud esmased andmed.
In recent years there has been reflected very low milk and dairy product’s purchase prices as well as the importance of dairy in our everyday meals.
Viimastel aastatel on palju kajastatud piima väga madalat kokkuostu hinda ja samuti kä- sitletakse piimatoodete olulisust inimeste toidusedelis.
In the first chapter of the work, the nature of consumers’ purchasing behavior is explained and also an overview of Estonians last years´ consumption trends are given.
Uurimistöö esimeses peatükis on käsitletud tarbijate ostukäitumise olemust ning erinevaid tegureid, mis seda mõjutavad ja on antud ülevaade eestlaste varasemate aastate piimatoodete tarbimisest.
For entrepreneurs, it is important, for the development of the product, to know their target group and which factors influence their purchasing decisions in case of dairy products.
Ettevõtjatele on oluline juba toote arendamisel teada, milline on nende sihtgrupp ning millised on just nende ostuotsuseid mõjutavad tegurid.
Therefore it is vital to explore what factors influence consumers’ purchasing behavior the most in case of dairy products.
Seega on aktuaalne uurida, millised tegurid mõjutavad tarbijate ostukäitumist antud toodete osas enim.
Consumers purchasing behavior of families with small children in case of dairy products
Tarbijate ostukäitumine piimatoodete ostmisel Tartu linna väikelastega perede näitel
This work aims to analyze factors that influence parents’ purchasing behavior in case of dairy products.
Töö eesmärgiks oli analüüsida lastevanemate ostukäitumist mõjutavaid tegureid piimatoodete ostmisel.
Firstly it was found which dairy products are mostly consumed by Tartu´s families with small children and what factors influence their parents’ purchasing decisions.
Selleks on leitud, milliseid piimatooteid tarbivad Tartu väikelastega pered ning millised tegurid mõjutavad lastevanemate ostuotsuste tegemisel.
From the carried out survey it was concluded that families with small children in Tartu the most milk, cheese and yogurt from dairy products.
Läbi viidud küsitlusest selgus, et Tartu linna väikelastega pered tarbivad kõige rohkem piima, juustu ja jogurtit ning et nende jaoks on piimatoodete ostuotsuste tegemisel olulisimateks teguriteks lapse soov, toote värskust ja tervislikkust.
As people’s eating habits are formed from an early age, this work concentrates on families with small children and which factors influence their purchasing behavior.
Kuna inimeste toitumisharjumused kujundatakse suures osas välja juba noores eas, siis keskendutaksegi väikelastega perede piimatoodete ostukäitumist mõjutatavatel teguritele.
Factors That Affect Forest Property Prices
Metsakinnistu hinda mõjutavad tegurid
In conclusion, the factors affecting the price of the forest property mostly depend on each other, so it is very difficult to highlight one individual dominant factor.
Kokkuvõtteks saab öelda, et metsakinnistu hinda mõjutavad tegurid on enamjaolt üksteisest sõltuvad, mistõttu on väga keeruline välja tuua üksikuid domineerivamaid tegureid.
The results of the thesis can be useful both inexperienced forest property owners and people operating daily in the field of forestry management helping them to make right and informed decisions.
Töö tulemused on kasulikud nii metsanduse valdkonnast väheteadlikele metsakinnistute omanikele kui ka valdkonnas igapäevaselt tegutsevatele inimestele, tegemaks õigeid ja kaalutletud otsuseid.
In addition, to analyses the relevant factors, transaction data from 2013-2014 by Estonian company „Tartumets OÜ", that specializes in selling and buying forests.
Lisaks kasutati vastavate tegurite analüüsimiseks Eestis tegutseva Tartumets OÜ metsa ostu- ja müügitehinguid viimase kahe aasta (2013 ja 2014) jooksul toimunud tehingute andmeid.
Interviews were conducted with three forest appraisers for an evaluation with a view to identifying which of the main forest management factors affecting the price are less dominant and what are more dominant.
Uurimistöö läbiviimisel kasutati erinevaid kättesaadavaid andmeid, näiteks andmebaase ja metsaregistrit ning viidi läbi intervjuud kolme taksaatoriga nende hinnangu saamiseks eesmärgiga selgitada välja, millised peamistest metsakinnistu hinda mõjutavatest teguritest on domineerivamad ja millised vähem domineerivamad.
The best value for property owners can be achieved by taking consistent care of their forest.
Parima hinna saavutamiseks tuleks metsakinnistu omanikul hoolitseda järjepidavalt metsa eest, et metsakinnistu või raieõiguse müügi eest saaks teenida tulu.
Forestry is an area in which the evaluation process looks at the main factors, such as quality rating, forest coverage, stand shall hectares, etc. All these factors have different scale when it comes to affecting the prices.
Metsandus on valdkond, mille väärtuse hindamiseks vaadeldakse peamiseid tegureid nagu näiteks boniteediklass, metsasus jt.
If the main factors affecting the price of forest property were studied, first, the tree species, location, quality rating, habitat type, and accessibility of the property seemed to be the dominant factors.
Metsa investeerimisel peetakse oluliseks samuti peamiseid metsakinnistu hinda kujundavaid tegureid, ühe olulisema tegurina kindlasti puude liiki ja vanust.
However, it turned out that the forest properties, such as accessibility, stand shall hectares, chopping spare, forest coverage, and the forest class are the dominant factors instead.
Vastasel juhul tekivad metsa pahad (haigused, parasiidid, juuresurutised jt), mille tulemusel hakkab metsamaa väärtus kiiresti langema ning ei välista ka olukorda, kus mets hävineb täielikult, ehk muutub väärtusetuks.
Thus, the final price will usually based on estimations made upon several different factors.
Kõigil eelnimetatud teguritel on oma osakaal, kui mõjukalt neid hinna määramisel arvesse võetakse.
The topic is actual because fuel is a substance that is consumed daily.
Seega on teema väga aktuaalne, kuna kütus on aine, mida tarbitakse igapäevaselt.
To reduce costs they are looking for alternatives and if it is possible they share travel expenses with other travellers.
Kulude vähendamiseks otsivad alternatiive ning võimalusel jagavad sõidukulusid kaasreisijatega.
There have been many changes in fuel prices over time.
Kütusehindades on viimasel ajal toimunud väga palju muutusi.
Excises and taxes are rising all the time which is why the fuel prices are rising too.
Nimelt aktsiisid ning maksud aja jooksul kõik tõusevad, mis tõstavad omakorda ka kütusehinda.
This bachelor thesis has been compiled using a quantitative research method, data was collected by a questionnaire.
Käesolevas bakalaureusetöös kasutati kvantitatiivset uurimismeetodit, andmeid koguti ankeetküsitlusega.
The study shows that increase in fuel prices affects these students who own a car and live away from Tartu and who use the car to go to school or to a dormitory.
Uurimusest selgus, et kütusehindade tõus mõjutab suuremal määral üliõpilasi, kellel on isiklik sõiduauto ning kes elavad Tartust kaugemal ja kasutavad autot kooli või ühiselamusse sõitmiseks.
The purpose of this bachelor thesis is to find out whether and how fuel price changes affect students consumer behaviour in Estonian University of Life Sciences.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada, kas ja kuidas kütusehinnad avaldavad mõju Eesti Maaülikooli üliõpilaste tarbijakäitumisele.
The influence of the fuel prices in customer behaviour for students of the Estonian University of Life Sciences
Kütusehindade mõju Eesti Maaülikooli üliõpilaste tarbijakäitumisele
This research made a comparison between distance learning and day study students.
Uurimus viidi läbi võrreldes nii sessioon- kui ka päevaõppe üliõpilaste tarbijakäitumist.
The Forestry Department of Tartu University educated a new staff of dendrologists, many of whom dedicated themselves either from the start or later to dendrological research (Eduard Viirok, Bernhard Haller, Arthur Rühl, Paul Reim, Harjo Sandur, August Michelson, Endel Laas, etc.).
Tartu Ülikooli metsaosakond koolitas uue dendroloogide kaadri, kellest osa pühendus kas kohe või siis hiljem dendroloogilisele uurimistööle (Eduard Viirok, Bernhard Haller, Arthur Rühl, Paul Reim, Harjo Sandur, August Michelson, Endel Laas jt).
This collection of works attempts to promote and diversify the publication of dendrological studies made in Estonia and gives a survey of the research carried out here.
Käesolev kogumik püüab edasi viia ja mitmekesistada Eestis tehtavate dendroloogiliste uurimistööde avaldamist ja annab mõningase ülevaate siinsetest teadustöödest.
Active people in this field have established new dendrological collections to supplement the old ones and observation of woody plants in all those collections should give opportunities to make scientific conclusions in the future.
Vanemate dendroloogiliste kollektsioonide kõrval on aktiivsed isikud loonud uusi ja kõigis neis kasvavate puittaimeliikide jälgimine peaks edaspidi andma võimalusi teaduslike järelduste tegemiseks.
Dendrology as a branch of science has long traditions in Estonia.
Dendroloogial kui teadusharul on Eestis sügavad traditsioonid.
The development of dendrology, and research and introduction of Eurasian woody plants to Estonia is, first and foremost, related to Tartu University in 1802–1918 and the outstanding scientists working there at that time.
Eelkõige on dendroloogia areng ja Euraasia puittaimede uurimine ning introdutseerimine Eestisse seotud Tartu Ülikooliga aastail 1802–1918 ja seal töötanud silmapaistvate teadlastega.
In addition to these institutions, scientists of Tartu State University, especially botanists, participated in scientific research.
Nende institutsioonide kõrval lõid akadeemilises teadustöös kaasa ka Tartu Riikliku Ülikooli teadlased, eelkõige botaanikud.
At the same time introduction of new woody plants in Estonia has grown rapidly, although not as a result of expeditions but thanks to the work of nursery gardens.
Samas on tormiliselt kasvanud uute puittaimede introduktsioon Eestisse, kuid mitte ekspeditsioonide tulemusel, vaid puukoolide kaudu.
As a result of the re-independence of Estonia many changes occurred also in the development of dendrology as a branch of science, as well as in the introduction of new woody plants.
Seoses Eesti isesesvumisega toimusid suured muudatused ka dendroloogia kui teadusharu arengus ja uute puittaimede introduktsioonis.
However, during the post-war period more attention was paid to that branch again in relation to the development of science of forestry.
Sõjajärgsel metsandusteaduse arenguperioodil hakati sellele teadusharule taas tähelepanu pöörama.
Dendrological activities were concentrated mainly in the Forestry Department and the Academic Forest Society which was closely related to it.
See keskendus eeskätt ülikooli metsaosakonda ja temaga tihedalt seotud Akadeemilisse Metsaseltsi.
Textbooks and handbooks were published by Endel Laas and Olev Henno, as well as several articles on research conducted by scientists of the Estonian Forest Institute (established in 1969) and the then Estonian Agricultural Academy.
Ilmusid õpikud ja käsiraamatud Endel Laasilt ja Olev Hennolt, eelkõige aga mitmed uurimistööd 1969. aastal rajatud Eesti Metsainstituudi ja tolleaegse Eesti Põllumajanduse Akadeemia teadlaste sulest.
Most of the research was conducted at the Järvselja Study and Experimental Forest District of Tartu University and the related plant gardens, as well as in Raadi Park in Tartu and in Kuusnõmme Forest District on the Saaremaa Island.
Peamiseks uurimistöö baasiks kujunes Tartu Ülikooli Järvselja Õppe- ja Katsemetskond ning selle juurde kuuluvad taimeaiad ja Raadi park Tartus, samuti Kuusnõmme metsandik Saaremaal.
Scientific work in dendrology is, unfortunately, somewhat lagging, especially as regards experiments in woody plants introduction.
Kahjuks jätab soovida teaduslik uurimistöö dendroloogia vallas, eelkõige uute puittaimede introduktsioonikatsetused.
The publication is also dedicated to the 70th birthday of Aleksei Paivel, one of the founders of Tallinn Botanic Garden and one of the most outstanding post-war dendrologists in Estonia.
Ühtlasi on see kogumik pühendatud Tallinna Botaanikaaia ühe rajaja ja ühe tuntuma pärastsõjaaegse Eesti dendroloogi Aleksei Paiveli 70. sünnipäevale.
Since 1919 when Tartu University started to work as an Estonian-language university, more attention was paid to dendrology in the educational and scientific work.
Emakeelse Tartu Ülikooli loomisega 1919. aastast alates leidis dendroloogia oma koha ka ülikooli õppe- ja teadustöös.
This is so mainly because of the introduction of woody plants from many expeditions to the Eurasian part of the Soviet Union, but also as regards research work.
Esileküündivaks kujunes 1961. aastal asutatud Tallinna Botaanikaaia tegevus, eelkõige paljude ekspeditsioonide poolt uute puittaimede introdutseerimisel NSV Liidu Euraasia osast, aga ka uurimistöös.
The most remarkable among them was the Dendrology Handbook and Textbook published in 1934 by Prof. Andres Mathiesen (1890–1955).
Avaldati mitmed dendroloogia õppevahendid, tähtsündmuseks sai prof. Andres Mathieseni (1890–1955) poolt 1934. aastal publitseeritud ja siiani kasutamist leidev käsi- ja õpperaamat "Dendroloogia".
The Academic Forest Society also gave financial support to publishing activities and dendrological research carried out by students.
Kirjastustegevust ja üliõpilaste dendroloogilist uurimistööd toetas Akadeemiline Metsaselts ka rahaliselt.
Scientists of Tallinn Botanic Garden and Tartu University also contribute to that work.
Kaasa löövad ka Tallinna Botaanikaaia ja Tartu Ülikooli teadlased.
About 10% of the diploma theses of forestry students graduating from the university in 1922–1944 dealt to a greater or lesser extent with dendrological issues.
lõpetanud metsandusüliõpilaste diplomitöödest käsitles rohkem või vähem dendroloogiat.
The Estonian Forest Institute finished its operation and all the dendrological research is concentrating again to the Estonian Agricultural University.
Üleminekuga TA süsteemist Tallinna linna haldusesse on oma endise teadusliku tähenduse kaotanud Tallinna Botaanikaaed, oma töö on lõpetanud Eesti Metsainstituut ja dendroloogia kui teadusharu on jälle koondumas Eesti Põllumajandusülikooli.
Dendrology, like many other fields, suffered great losses due to World War II and the occupation period following it.
Seoses puhkenud maailmasõja ja okupatsiooniga elas olulisi kaotusi üle ka dendroloogia.
The implementation of the created full cost calculation model takes place in four stages.
Loodud täisomahinna arvutamise mudeli rakendamine toimub neljas etapis.
Costing in agriculture is one of the most important methods for measuring the efficiency of a company's operations.
Omahinna kalkuleerimine on põllumajanduses üks olulisemaid meetodeid ettevõtte tegevuse tõhususe mõõtmiseks.
One result of the study was the need for a full cost calculator to make management decisions.
Uuringu üheks tulemuseks oli täisomahinna kalkulaatori vajadus juhtimisotsuste tegemiseks.
In addition, changes in the cost price over time can be estimated.
Lisaks saab hinnata omahinna muutuseid ajateljel.
In the second and third phases, the existing modules of eAgronom are supplemented for the implementation of the activity-based costing system.
Teises ja kolmandas etapis täiendatakse eAgronomi olemasolevaid mooduleid tegevuspõhise kuluarvestussüsteemi rakendamiseks.
In the fourth stage, a complete data compatibility solution is created in the eAgronom financial module, which allows each user to analyze the direct, production and total cost by fields, crops, varieties and activities.
Neljandas etapis luuakse andmete ühilduvuse terviklahendus eAgronomi finantsmoodulis, mis võimaldab igal kasutajal analüüsida otsest, tootmise ja täisomahinda põldude, kultuuride, sortide ja tegevuste lõikes.
Develop calculation model of total cost for Estonian crop producers with eAgronom
Täisomahinna arvestuse mudeli loomine teraviljakasvatajatele Eestis eAgronomi toel
The creation of the model is related to the activity-based cost accounting system and the theory of information technology software solutions for agriculture.
Mudeli loomisel on seos tegevuspõhise kuluarvestussüsteemi ja põllumajanduse infotehnoloogiliste tarkvaralahenduste teooriaga.
In the first stage, guidance material is created for organizing accounting for eAgronom users on the example of Merit Aktiva, Merit Salary and digitization software.
Esimeses etapis luuakse juhendmaterjal raamatupidamise korraldamiseks eAgronomi kasutajatele Merit Aktiva, Merit Palga ja digitaliseerimise tarkvara näitel.
The aim of this master's thesis is to develop a model for grain growers to be applied in the eAgronom software to calculate the full cost price as accurately as possible.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on töötada välja eAgronomi tarkvaras teraviljakasvatajatele rakendatav mudel täisomahinna võimalikult täpseks kalkuleerimiseks.
In the master 's thesis, a survey was conducted among Estonian grain growers on cost accounting, cost calculation and the use of software.
Magistritöös viidi läbi kaardistusuuring Eesti teraviljakasvatajate seas kuluarvestuse, omahinna arvutamise ja tarkvara kasutamise kohta.
Ergonomics of diagnostic laboratory’s working environment
Diagnostikalabori töökeskkonna ergonoomilisus
The analyzers rooms' average illumination is 459 lx which is below the required lighting environments' indicator that is 500 lx.
Analüsaatorite ruumi keskmine valgustatus oli 459 lx, mis oli alla nõutava valguskeskkonna näitaja, milleks on 500 lx.
The aim of this master's thesis is to through risk assessment identify and valuate the hazards that occur at the SA Pärnu Haigla diagnostic laboratory's working environment and to determine the changes in employees' ability to work during their shift.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada riskianalüüsi meetodil SA Pärnu Haigla diagnostikalaboris esinevad ohutegurid, hinnata neid ning määrata laborantide töövõime muutused töövahetuse vältel.