natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is also important to correctly fertilize and plough through the peat layer to improve vegetation growth.
Samuti oli oluline õige väetamine ja turbakihi läbikündmine, et oleks tagatud parem taimekasv.
The aim of the Master’s thesis was to develop a technology for recultivation of Tudulinn’s cut–over peatland.
Magistritöö eesmärgiks oli välja töötada korrastamise tehnoloogia Tudulinna ammendatud soo rekultiveerimiseks.
Different solutions were created based on fieldwork research.
Välitööde põhjal käsitleti alale tehtavaid projektlahendusi.
In order to accomplish the goal, it was necessary to familiarize with the available in-formation and perform fieldwork.
Eesmärgi saavutamiseks tutvuti antud ala kohta käiva olemasoleva materjaliga ning tehti välitöid.
The restoration of Tudulinna peat-miningarea
Tudulinna soo ammendatud turbatootmisala rekultiveerimine
For afforestation, it is necessary to drain the ground and rebuild all of the drain-age canals.
Metsastamise puhul oli vajalik ära juhtida liigniiskus, rekonstrueerides alal olevad kraavid ja eesvoolud.
An investigation of the vegetation cover was made to assess the current situation and de-cide on further steps.
Taimkatte uurimise käigus võeti proovitükid, mille eesmärgiks oli hinnata alal kasvava taimestiku hetkeolukorda ning selle põhjal otsustada kuidas käituda edasi.
During the fieldwork research, flora of the area was examined, peat examples were taken and thickness of the peat was measured.
Välitööde käigus uuriti ammendunud sooalal olevat taimestikku, tehti topogeodeetilisi mõõdistustöid, võeti turbaproove, määrati turbalasundi paksus ja analüüsiti rekonstrueerimist vajavat kuivendusvõrku.
For peatland restoration it is necessary to do the oppo-site; the area has to be flooded by closing the ditches and building dams in the trench-es.
Rabataimede kasvu taastamiseks oli vaja alal tõsta veetaset, sulgedes alal olevad kraavid tõkketammidega.
The proposed methods for reconstruction of the peatland of Tudulinn were to afforest or restore cut-over peat-land.
Kasutatavateks korrastamise meetoditeks, mida analüüsiti, olid metsastamine ja taastamine sooks.
Most of the worlds forest is managed- about 85%.
Maailmas valdav osa metsadest on majandatavad – umbes 85%.
Insect damage trees straight away to remove from the forest.
Putukakahjustustega nakatunud puud koheselt metsast eemaldada.
The damage occurs most if the felling is done very intensive and high volume.
Kahjustused tekivad eriti siis, kui raiet tehakse liiga intensiivselt ja suure ulatusega.
Management patterns are made to help stand growth and improve forest maximum profit.
Majandamisviisid on loodud selleks, et puistu seisundit ja kasvu parandada ning saada metsast maksimaalne kasum.
Felling impact all forest ecosystem.
Raied mõjutavad aga kogu metsaökosüsteemi.
To prevent these damages, literature recommends not to cut very oftenly.
Nende kahjustuste vältimiseks soovitatakse raieid mitte väga intensiivselt teha.
The aim of this bachelor's thesis is to find out how forest managing affects damage to forests and if its possible to avoid it.
Käesoleva bakalaurusetöö eesmärgiks oli teada saada, kuidas metsade majandamine mõjutab metsakahjustuste tekkimist ja kas on ka võimalusi neid vältida.
The influence of forest management on risk of damage
Metsa majandamise mõju puistu kahjustuste esinemisele
In stand the thinning will occur wind- and fungus damage, insect damage happens with felling and wind damage.
Harvendusraie puhul tekivad puistus tuule- ja seenkahjustused ja putukakahjustused tekivad nii raiete kui ka tuulekahjustuste kaasabil.
In this bachelor's thesis we can conclude that in forest management occures negative factors and when managing forest we should reckon herewith.
Tööst järeldades võib kokkuvõtvalt öelda, et metsade majandamisega kaasnevad negatiivsed tegurid ning metsi majandades peaks nendega kindlasti arvestama.
To renew the forest defenitely need look what species and characteristic and if it fits in to the stand.
Metsa uuendamisel jälgida liigi tunnuseid ja sobivust puistusse.
Following study uses global research which associated with forest management and wind-, insect- and fungus damage.
Selleks uuriti erinevaid kirjandusallikaid, mis seostusid metsade majandamise ning tuule-, putuka-, ja seenkahjustustega.
In literary source we can say that felling impacts stand more negative, in that operation appears new conditions for wind, insect, and for fungus damage.
Kirjanduse põhjal võib väita, et raied mõjuvad puistule pigem negatiivselt ja nende käigus või järgselt tekivad tingimused nii tuule- , putuka- kui ka seenkahjustuste tekkeks.
For fungus damage literature reccomends to do cutting in the winter.
Seenkahjustuste puhul teha raied talvisel ajal.
One of the purposes of this research was to give an overview of different types of stand growth models.
Käesoleva uurimuse üheks eesmärgiks oli anda ülevaade erinevatest puistu kasvukäigu mudelitest.
The study was based on pairs of data from the first and last measurement of 903 sample plots.
Analüüs põhineb 903 proovitüki esimese ja viimase vaatluse andmete mõõtmispaaril.
Top height models were developed using two different base functions (Korf and Hossfeld IV) and three types of modeling methods, from which the Hossfeld IV model turned out to be the most suitable for the ENFRP dataset.
Lõputöö tulemusel loodi kahel erineval baasfunktsioonil (Korf ja Hossfeld IV) põhinevad erinevatel meetoditel konstrueeritud ülakõrguse mudelid, millest KKPRT andmeil osutus parimaks Hossfeldi IV funktsioonil loodud algebraline diferentsmudel.
As a result, it was found out that the suitability of top height model depends on the base functions and modeling methods used.
Töö tulemusena selgus, et ülakõrguse kasvukäigu mudeli sobivus puistu boniteerimiseks sõltub baasfunktsioonist ja modelleerimise meetodist.
Stand growth and yield models and top height growth modelling on Estonian Network of Forest Research Plots data
Puistu kasvukäigu mudelid ja ülakõrguse kasvu modelleerimine Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkide võrgustiku andmetel
The second purpose of this bachelor´s thesis was to develop a top height growth (site productivity) modeling method and a primary model, which would best describe the age-top height data of the Estonian Network of Forest Research Plots (ENFRP).
Teiseks bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja töötada ülakõrguse kasvukäigu (boniteerimise) modelleerimise metoodika ja esmane mudel, mis võimalikult hästi kirjeldaks Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkide (KKPRT) vanus-ülakõrgus mõõtmiste andmeid.
Long-term and accurate stand growth predictions made by using different stand growth models are important tools for forest management planning.
Metsamajanduse kavandamisel on olulised pikaajalised ja täpsed kasvukäigu prognoosid, mida tehakse erinevate kasvukäigu mudelite abil.
As a side result, an inventory variables dataset of the ENFRP was developed for modeling the annual increment of stand diameter, basal area, density, and stock in the near future.
Töö tulemusel loodi KKPRT võrgustiku proovitükkide takseertunnuste andmestik, mis on tehtud eeltööks lähitulevikus puistu diameetri, rinnaspindala, tiheduse ja tagavara juurdekasvu modelleerimiseks.
The inquiries were carried out from May 2011 to April 2012.
Küsitlused viidi läbi ajavahemikul mai 2011 kuni aprill 2012.
The evaluation of recreational fishing in the Emajõgi River
Emajõe harrastuskalastuse püügivõimsuse hindamine
The mean catch per fisherman was 1,2 kg.
Keskmine saak kalastaja kohta tuli 1,2 kg.
Most fishermen were counted in sections 5 (Luunja-Tartu) and 8 (Raudtee-Kärevere), which means the results were the same as in years 2008-2009.
Kõige rohkem kalastajaid loendati lõikudes 5 (Luunja-Tartu) ja 8 (Raudtee-Kärevere), mis ühtib ka 2008-2009 loendusperioodil saadud tulemustega.
The difference between this and earlier research comes from the fact, that this year the catching time was longer.
Erinevus varasemate aastatega on tingitud suuremast püügiajast.
Considering the fact that fishermen catch fish from 7 am to 9 pm (14 h), it means 1,75 times more fishermen come to the river.
Eeldades, et kalastajad viibivad jõe ääres hommikul 7 õhtu kella 9-ni, on kalastuspäeva pikkus 14 tundi, mis tähendab seda, et tegelikult oli kalastajaid jõe ääres 1,75 korda rohkem kui neid loendusel nähti.
This means that the total number of fishermen on workdays is 16 878 and on days off is 13 300.
Seega tuleb aastaseks loendatud kalastajate hulgaks 16 878 tööpäevadel ja 13 300 puhkepäevadel.
Taking into account only the fishermen who caught fish, the mean catch per one fisherman was 2,2 kg. 51% of the catch was bream (Abramis brama), after that pike (Esox lucius)- 20%, roach (Rutilus rutilus)- 4% and perch (Perce fluviatilis)- 3%.
Kui arvestada ainult neid, kes kala said, oleks keskmine saak 2,2 kg. Kõige enam domineeris kaalu järgi saagis latikas (51% kogu saagist), järgnes haug (20%), särg (4%) ja ahven (3%).
120 of the 214 interviewed fishermen caught fish and 94 did not.
Kokku küsitletud 214-st kalastajast said saaki 120 ja ilma saagita olid 94 kalastajat.
From May 2010 to April 2011 there were 30 counts of fishermen on the Emajõgi River.
Ajavahemikul mai 2010 kuni aprill 2011 viidi Emajõel läbi harrasuskalastajate loendused.
Average number of fishermen on workdays was 97 and on days off 190.
Kogu jõe pikkuses loendatud keskmine kalastajate hulk oli tööpäevadel 97, puhkepäevadel 190.
12 of which were registered the whole river from head of the river Jõesuu to Praaga where the river flows into Lake Peipsi.
Kokku toimus 30 loendust, neist 12 kogu jõe ulatuses lähtest, Rannu-Jõesuu, suudmeni Praagal.
To analyse the results come from the countings better, river was divided into 11 sections.
Jõgi jagati 11 lõiguks selliselt, et jõe peal oleks nende piirid hästi äratuntavad ning lõike oleks jõel piisavalt sagedasti.
214 fishermen were inquired, 135 of which on workdays and 79 on days off. 52% of the questionnaires were filled in Tartu.
Kokku küsitleti 214 kalastajat, neist tööpäevadel 135 ja puhkepäevadel 79.
When each fisherman catches about 1,2 kg of fish, in a year the recreational fishermen catch about 83 046 kg of fish.
Arvestades kalastuskülastuste arvu, mis oli 69 205 ning võttes siia juurde keskmise saagi ühe kalastaja kohta (arvestatud on ka need, kes saaki ei saanud) tuleks aastaseks väljapüügimahuks Emajões 83 046 kilogrammi ehk 83 tonni.
That brings the total amount of fishermen on work days up to 43 218 and on days off 25 987.
Sellisel juhul tuleks kalastuskülastuseks vastavalt 43 218 ja 25 987, mis teeks kogu aastaseks kalastuskülastuseks 69 205.
During the visual inspection, the 17 problem areas were mapped.
Visuaalse vaatluse käigus kaardistati 17 suuremat avariilist kohta.
The most extensive damage was located in the manor´s left wing.
Kõige ulatuslikumad avariilised kohad paiknesid mõisahoone vasakus tiivas.
The roof´s wooden construction drawings were done by using AutoCAD 2014.
Katuse puitkonstruktsioonid joonestati üles arvutiprogrammiga AutoCad 2014.
The technical condition of the roof timber structures was assessed by visual inspection, moisture content of timber was measured with the moisture meter Brookhuis Micro- Electronics, and the resistance to drilling was measured by using Resistograph Rinntech 4453-P. Fungus and insect damage were identified in a mycology laboratory.
Katuse puitkonstruktsioonide tehnilise seisukorra väljaselgitamiseks teostati visuaalne kontroll, tehti niiskusesisalduse mõõtmised niiskusesisaldusemõõtjaga Brookhuis Micro-Electronics ning mõõdeti puidu vastupanu mikropuurimisele kasutades resistograafi Rinntech 4453-P.
Based on the results of the research data, the Master determined the necessary renovation work and identified the required steps and drafted nodes to resolve the problem areas.
Saadud uurimisandmete tulemuste põhjal on magistrant välja toonud vajalikud renoveerimistööd etappide kaupa ning joonestanud avariiliste läbijooksukohtade probleemsete sõlmede lahendused.
During the inspection, the major cause of the damage was due to widespread detioration of the roof stone that led to the leakage and widespread timber rot.
Uurimise käigus selgus, et peamiseks kahjustuse põhjuseks on laiaulatuslik katusekivi lagunemine, millest tulenevalt on tekkinud läbijooksud ja ulatuslik konstruktsioonide märgumine.
In addition the necessary construction calculations of inner forces were done by using the computer program Autodesk Robot Structual Analysis 2013.
Määrati seen- ja putukkahjustuste levik mükoloogia laboris ning lisaks teostati vajalikud konstruktsioonide arvutused sisejõudude leidmiseks arvutiprogrammiga Autodesk Robot Structural Analysis Professional 2013.
The aim of the Master`s thesis was to assess and analyze the roof bearing structure of Matsalu manor and find engineering and technical solutions to eliminate problem areas.
Magistritöö eesmärgiks oli hinnata ja analüüsida Matsalu mõisa katuse kandekonstruktsioonide tehnilist seisukorda ning leida insener-tehnilisi lahendusi avariiolukorra likvideerimiseks.
Matsalu manor's roof bearing structure engineering solutions to resolve the problem areas
Matsalu mõisa katuse kandekonstruktsioonide insener-tehnilised lahendused avariiolukorra likvideerimiseks
The high level of moisture content caused heavy biological damage as well.
Suure niiskusesisalduse tõttu on katuse konstruktsioonidel levinud tugevad biokahjustused.
In order to plan forest ecosystem management, it is useful to know how trees respond to climate, especially nowadays when the phenomenon called climate change has become topical.
Metsaökosüsteemide majandamise planeerimisel on kasulik teada, kuidas puud reageerivad kliimale ning seda eriti just tänapäeval, kui aktuaalseks on muutunud nähtus nimega kliimamuutus.
Upon predicting the diameter of Scots pines in this region, the average error of different models would be 2-3 cm.
Erinevate mudelitega piirkonna mändide diameetri ennustamisel tuleks keskmiseks eksimuseks 2-3 cm.
Climatic data, i.e. temperature and precipitation, was obtained from the Estonian Environment Agency.
Kliimaandmed temperatuuri ja sademete näol saadi Keskkonnaagentuurilt.
Both site types had common pointer years 1940 and 1967, whereas the former had negative and the latter positive value in both types.
Kasvukohatüüpidel olid ühised näitaastad 1940 ning 1967, kus esimene omas mõlemas negatiivset ja teine positiivset väärtust.
Using the results obtained, it is possible to plan the management of pine stands more efficiently once it is known how pine growth is affected by the precipitation and temperature in different months and periods.
Saadud tulemusi kasutades on võimalik männikute majandamist paremini planeerida, kui on teada mändide kasvu reageering erinevate kuude ning perioodide sademetele ja temperatuurile.
Compared to other similar works on the topic, some common results could be detected: the significant impacts of climatic conditions in August and, in addition, in several cases 1967 and 1980 as positive pointer years and 1940 and 1969 as negative ones.
Võrreldes teiste analoogsete töödega ühtisid augusti klimaatiliste tingimuste olulised mõjud ning mitmel korral positiivsed näitaastad 1967 ja 1980 ning negatiivsed 1940 ja 1969.
Thus, the aim of the present Master´s thesis is to analyse the radial growth of Scots pine (Pinus sylvestris) stands in the former Sagadi forest district and find the links between radial growth and climatic factors.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on analüüsida endises Sagadi metskonnas kasvavate männikute (Pinus sylvestris) radiaalset juurdekasvu ning leida seoseid juurdekasvu ja kliimategurite vahel.
The obtained tree ring widths were crossdated and the results were used in a pointer year analysis and in finding increments.
Aastarõngalaiused ristdateeriti ja saadud tulemusi kasutati näitaasta analüüsis ning juurdekasvude leidmiseks.
Radial growth indices, which were obtained via detrending, were used for correlation analysis.
Korrelatsioonanalüüsi jaoks kasutati radiaaljuurdekasvuindekseid, mis saadi detrendimise teel.
The comparison of late and early wood showed that the radial growth of late wood was statistically more related to climate conditions.
Hilis- ja varapuidu võrdluses selgus, et esimese juurdekasv oli kliimateguritega statistiliselt rohkem seoses.
Radial growth analysis of Scots pine stands in former Sagadi forest district
Radiaalse juurdekasvu analüüs endise Sagadi metskonna männikutes
The results of this thesis showed that precipitation in August in the year preceding the growth year as well as maximum temperatures in January and March in the growth year had a statistically significant positive effect on both Cladina boreal heath forest site type and Vaccinium vitis-idaea boreal forest site type.
Töö tulemusena selgus, et kasvuaastale eelneva augusti sademed ning kasvuaasta jaanuari ja märtsi maksimaalsed temperatuurid omasid nii sambliku kui ka pohla kasvukohatüübis statistiliselt olulist positiivset mõju.
The widths of tree rings analysed in the present study were measured on the basis of samples collected from the former Sagadi forest district during fieldwork.
Töös kasutatud aastarõngaste laiused mõõdeti analüüsipulkadelt, mis koguti välitööde käigus endisest Sagadi metskonnast.
Failing to consider detrimental conditions may result in undesirable obligations, which may be presented as monetary fines.
Kahjulike tingimuste mittearvestamisega võivad kaasneda ebameeldivad kohustused, mis võivad olla väljendatud rahalistes trahvides.
In the near perspective, it would be essential to continue the research, but to use different methods, and to create uniform measures for evaluating damaged property.
Lähiperspektiivis oleks oluline jätkata uurimusega, kuid teistsuguste meetoditega, ja luua ühtsed meetmed kahjustatud kinnisvara hindamiseks.
The theoretical part is based on the interpretations of current laws of the Republic of Estonia and specific literature.
Teoreetiline osa põhineb Eesti Vabariigis kehtivaid seaduste ja määruste tõlgendusel ning erialasel kirjandusel.
The goal of the thesis was to investigate, whether and how tech facilities affect the market value of real estate.
Töö eesmärgiks oli uurida, kas ja kuidas mõjutavad tehnorajatised kinnisvara turuväärtust.
The methods of determining detrimental conditions that were presented in the theoretical part of the thesis, can be used in common evaluation practice.
Töö teoreetilises osas välja toodud kahjulike tingimuste kindlakstegemise meetodeid saab kasutada tavapärases hindamispraktikas.
Theoretical part of the thesis gives an overview of the existence of tech facilities and their division into groups and also about the means of determining detrimental conditions.
Magistritöö teoreetiline osa annab ülevaate tehnorajatiste olemasolust ja nende jaotusest rühmadesse ning kahjulike tingimuste kindlakstegemise abivahenditest.
The research showed that Estonian real estate appraisers often come into contact with factors that are harmful to property, but determining the extent of the impact in case of extensive damage is affected by the lack of competence.
Uurimusest selgus, et Eesti kutselised kinnisvara hindajad puutuvad tihti kokku kinnisvara kahjustavate teguritega, kuid nende mõjuulatuse kindlaks tegemisel tõsisemate kahjustuste korral jääb puudu pädevusest.
The value of real estate can be affected by natural disasters, constructed facilities, geotechnical problems that undoubtedly need to be taken into consideration during the evaluation process.
Töö lühikirjeldus: Kinnisvara väärtust võivad mõjutada looduskatastroofid, püstitatud rajatised, geotehnilised probleemid, millega tuleb hindamisprotsessis kindlasti arvestada.
All interviewees concurred that the revealed damages influence the value of property, which must be taken into account during the evaluation process.
Kõik valimis osalenud isikud on üksmeelel, et ilmnenud kahjustus mõjutab kinnisvara väärtust ning sellega tuleb hindamistoimingus arvestada.
Valuation of damaged property affected by tech facilities
Tehnorajatistest mõjutatud kinnisvara väärtuse hindamine
Such obligations may eventually significantly exceed the value of the property.
Selliselt tekkivad rahalised kohustused võivad olla oma sisult vara omanikule või kasutajale ebasoodsad, sest lõppkokkuvõttes on nad hinnatava vara väärtusest oluliselt suuremad.
The qualitative research method was used to gather information from professional appraisers, builders and developers.
Töö teises osas antakse hinnang kinnisvara väärtuse kujunemisele olukordades, kus seda mõjutavad tehnorajatised, kasutades kvalitatiivset uurimust, mis viidi läbi Eesti kutseliste kinnisvara hindajate ja ehitajate ning arendajate seas.
Land use and associated changes have impact to the environment, economy and society.
Maakasutus ning sellega seotud muutused avaldavad mõju keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale.
In addition, data has been collected about three European country in order to compare the land use classifications with other countries.
Lisaks on kogutud andmeid ka kolme Euroopa riigi kohta, et võrrelda maakasutuse klassifikatsioone teiste riikidega.
There is enforced INSPIRE directive in Europe which aims to establish integrated spatial data infrastructure to facilitate data combination, sharing and use between different applications.
Euroopas on selle tarbeks kehtestatud INSPIRE direktiiv, mille abil püütakse luua ühtset ruumiandmete infrastruktuuri, mis hõlbustaks andmete kombineerimist, jagamist ja kasutust erinevate rakenduste vahel.
The study has been prepared using methodology of document analysis.
Töö koostamisel on kasutatud dokumendianalüüsi metoodikat.
Land use management depends on jurisdiction as well as organisational needs which data are needed and who need those data and how accurate data needs to be.
Maakasutuse arvestus sõltub nii õiguslikust korraldusest kui ka vajadusest, missuguseid andmeid on vaja, kellele andmeid on vaja ning kui täpsed peavad andmed olema.
Land use monitoring and accounting according to the Estonian Topographic Database
Maakasutuse jälgimine ja arvestus Eesti Topograafilise Andmekogu põhjal
There is need for integrated framework to plan and monitore land use.
Kuid selleks, et maakasutust jälgida ja planeerida on vaja ühtset raamistikku.
This work confirmed that ENTD is suitable for land use monitoring and accounting but further studies are needed to find out who needs data and which data are required.
Antud töö käigus selgitati välja, et ETAK sobib maakasutuse jälgimiseks ja arvestuse pidamiseks, kuid jätkuuuringuid on vaja selgitamaks välja kes ja milliseid andmeid vajavad.
There are different ways for land use management.
Maakasutuse üle saab arvestust pidada mitmel viisil.
The aim of the thesis is find out suitability of the Estonian Topographic Database for land use monitoring and accounting.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on selgitada välja Eesti Topograafilise Andmekogu (ETAK) sobivus maakasutuse jälgimiseks.
As a result, historical land use classification ENTD’s land use classification were identified.
Töö tulemusena selgitati välja ajalooline maakasutuse arvestus Eestis ning ETAK’is kasutatava maakasutuse arvestuse klassifikatsioon.
Many results were similar to findings in previously published articles.
Mitmed leitud tulemused sarnanesid varem ilmunud artiklite tulemustega.
The data was collected of 158 Estonian Holstein calves.
Andmed koguti 158 Eesti Holsteini tõugu vasikalt.
Blood analysis was done in laboratory and statistical modelling by regression analysis.
Vereproovid analüüsiti laboris ja andmeid analüüsiti regressioonimudelites.
In the first year of life, a calf experiences many stressful events, such as disbudding.
Vasika esimesel eluaastal on mitmeid stressi tekitavaid olukordi, millest üks on nudistamine.
Stress causes elevation of acute phase proteins in serum.
Stress põhjustab vereseerumis akuutse faasi proteiinide tõusu.
The result of this thesis was that disbudding didn’t cause changes in acute phase proteins during 24 hours.
Töös leiti, et nudistamine ei tõstnud 24 h jooksul akuutse faasi proteiinide kontsentratsioone.
Acute phase proteins weren’t associated with daily weight gain.
Akuutse faasi proteiinid ei olnud seoses vasika keskmise päevase juurdekasvuga.