natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The virus has been circulating in Eastern European Union countries since 2014.
Viirus on tsirkuleerinud Euroopa Liidu idaosa riikides alates aastast 2014.
Oral fluid sampling with pSWABs is possible, but it is laboriuous and therefore not very practical.
Suuõõnevedeliku kogumine köispeibutiste abil on võimalik, kuid on töömahukas ning seetõttu mitte väga praktiline.
The study was conducted in five different feeding grounds in County of Tartu, Estonia.
Uuring teostati viiel erineval söögiplatsil Tartu maakonnas.
All the fixed bait samples and 71% of the loose bait samples were positive to wild boar DNA.
Kõik fikseeritud peibutistest võetud proovid ja 71% lahtiste peibutiste proovidest olid positiivsed metssea DNA suhtes.
In addition, all the samples were negative to ASFV DNA.
Kõik proovid olid negatiivsed SAK viiruse DNA suhtes.
African swine fever (ASF) is a contagious viral disease that causes a lethal, hemorrhagic fever in domestic pigs and wild boar.
Sigade Aafrika katk (SAK) on kontagioosne viirushaigus, mis tekitab letaalset hemorraagilist palavikku kodusigadel ja metssigadel.
Oral fluid samples were collected with two different pSWABs, loose and fixed baits.
Suuõõne vedeliku proovid võeti kasutades kahte erinevat tüüpi köispeibutisi, lahtiseid ja fikseerituid.
Samples were examined in Estonian Veterinary and Food Laboratory for wild boar specific deoxyribonucleic acid (DNA) and ASFV DNA by real-time polymerase chain reaction (RT-PCR).
Proovid uuriti Veterinaar- ja Toidulaboratooriumis metssea spetsiifilise desoksüribonukleiinhape (DNA) ja SAK viiruse DNA suhtes RT-PCR meetodil.
In the present study, no ASFV was detected in wild boar, although the virus was circulating in the wild boar population in the immediate vicinity during the period when the study was conducted.
Käesoleva uuringu käigus SAK viirust metssigadel tuvastada ei õnnestunud, ehkki viirus ringles lähipiirkonna metsseapopulatsioonis uuringu läbiviimise perioodil.
24 loose bait samples (13%) were obtained out of 183 exposed baits.
Kokku 183-st söötmisplatsidele paigutatud lahtisest peibutisest leiti üles 24 (13%) peibutist.
More studies are needed to investigate if pSWABs could be used in field to detect other infectious diseases.
Kõispeibutiste kasutamise sobivus teiste infektsioonhaiguste tuvastamiseks vajab edasist uurimist.
Collection of oral fluid samples from wild boar in the field conditions to detect African swine fever virus (ASFV)
Suuõõne vedeliku proovide kogumine metssigadelt välitingimustes sigade Aafrika katku viiruse määramiseks
With fixed baits, 17 samples were obtained with 11 baits.
11 fikseeritud peibutisest võeti vaatlusperioodil vältel 17 proovi.
The aims of the study were to investigate the practical feasibility of non-invasive ropein-a-bait (pSWAB) oral fluid sampling method for collection of oral fluid samples from wild boar in field conditions, and its suitability for detection of African swine fever virus (ASFV) infection in wild boar population in infected area.
Selle uuringu eesmärkiks oli hinnata metssigadelt suuõõne vedeliku proovide kogumise võimalikkust ja praktilisust mitte-invasiivsel meetodil köispeiutiste (ingl.
Consequently, it can be concluded that the hydraulic conductivity of the plant is also affected, since it depends on the xylem morphology, however, the aspect of hydraulic conductivity needs further investigation.
Sellest tulenevalt võib järeldada, et taime hüdrauliline juhtivus on samuti mõjutatud, kuna see sõltub ksüleemitorudest ning nende morfoloogiast, siiski hüdraulilise juhtivuse aspekt vajab tulevikus täiendavat uurimist.
To achieve the goal, samples were collected from two places: Tähtvere Park in Tartu and the Anne Nature Reserv located in Ihaste near the City Tartu.
Eesmärgi saavutamiseks koguti proove kahest kohast: Tähtvere pargist Tartu linnas ja linna külje all Ihastes asuvalt Anne looduskaitsealalt.
It turned out that the control samples had a larger xylem diameeter, 9 of 13 samples had larger diameeter, also infected samples had higher xylem density than noninfected samples.
Selgus, et kontrollproovidel oli ksüleemitorude diameeter suurem kui nakatunud proovidel, seda 9/13, ka oli nakatunud proovidel ksüleemitorude tihedus suurem kui nakatumata proovidel.
The Taphrina is a fungal genus within the Ascomycota phylum, the most famous species of the division is Taphrina deformans which is infamous of infecting peach trees and is most studied because of economic damage it causes.
Taphrina seen on kottseente hõimkonda kuuluv parasiitseen, hõimkonna tuntuim seen on Taphrina deformans – virsikupuu lehti deformeeriv parasiitseen, mida on kõige rohkem uuritud, kuna see tekitab majanduslikku kahju.
In the result of this thesis, we concluded that Taphrina betulina fungus affects the birch wood, affecting the size and density of its xylem.
Töö tulemustes jõuame järeldusele, et Taphrina seenparasiit avaldab mõju kase puidule, mõjutades selle ksüleemitorude suurust ja tihedust.
This thesis focuses on the species Taphrina betulina, which causes visible deformity in a woody plant known as Witch’s brooms.
Antud töös keskendutakse kaske kahjustavale parasiitseene liigile Taphrina betula (kaseluudik), mis tekitab puuokstele visuaalselt nähtavaid kahjustusi – tuulepesi.
Differences were measured from photos made by microscope.
Töö käigus uuriti ksüleemitorude suurust ja tihedust, erinevusi mõõdeti fotodelt mikroskoobi all.
Effect of fungus Taphrina infection on birch (Betula pendula) xylem morphology and hydraulic conduction
Taphrina seene mõju kase ksüleemi morfoloogiale ja hüdraulilisele juhtivusele
The aim of this Master’s thesis was to research the influance of the Taphrina fungi on the morphology and hydraulic conductivity of European white birch (Betula pendula).
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida Taphrina seene avaldatavat mõju kase ksüleemi morfoloogiale ja hüdraulilisele juhtivusele.
The work was preceded by a report prepared in 2017, which also provided an opportunity to study whether such research is also useful for further felling.
Tööle eelnes 2017. aastal koostatud aruanne, mille põhjal tekkis ka võimalus uurida, kas sellisest uurimusest on ka kasu edaspidiste raiete läbiviimisel.
Thinning is an important part of effective forest management to maximize forest productivity.
Harvendusraie on efektiivse metsamajanduse oluline osa, et metsa tootlikkust maksimeerida.
The interest of every forest owner is the good condition of the forest and therefore also high-quality logging activities in the forest.
Iga metsaomaniku huvi on metsa hea seisukord ja seeläbi ka kvaliteetselt teostatud raietegevused metsas.
Thinning quality evaluation and changes in 2017-2020 based on Järvselja Training and Experimental Forest Center
Harvendusraie kvaliteedi hindamine ja muutused aastatel 2017-2020 Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna näitel
This bachelor’s thesis examines the condition of the stands of Järvselja Training and Experimental Forest after thinning and the quality of the work performed, highlighting the frequency of injuries to trees left to grow, the severity of the injuries and also the probable cause of the injury.
Käesolevas bakalaureusetöös uuritakse Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna harvendusraiejärgsete puistute seisukorda ja teostatud töö kvaliteeti, tuues välja kasvama jäetud puude vigastamise sageduse, vigastuste tõsidused ja ka eeldatava vigastuse põhjuse.
The post - harvest condition is assessed on the basis of the contractors and attempts are made to share recommendations for better end results in future felling.
Raiejärgset seisukorda hinnatakse tööde teostajate põhiselt ja üritatakse jagada ka soovitusi edaspidiste raiete paremate lõpptulemuste huvides.
It is also studied in the course of the work compaction of the ground by forest machines and the share of transport routes in the felling area.
Ühtlasi uuritakse töö käigus maapinna kokkusurumist metsamasinate poolt ja kokkuveoteede osakaalu raielangi pindala suhtes.
Analysis of forest management restrictions in Otepää nature park
Metsamajanduslike piirangute analüüs Otepää looduspargis
Total of 42,9 hectares of forest and forest plots inventoried the existing forest organizational requirements.
Uurimuse läbiviimiseks tuli inventeerida 42,9 hektarit metsa.
The thesis objective was to obtain an overview of the Otepää nature park protection rules arising from changes to the forest-economic differences in work.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade metsamajanduslike piirangute muutusest Otepää looduspargis.
As a result of the work, forestland owner in Otepää can see the examples and mange forest by that.
Valminud töö tulemusel on võimalik Otepää looduspargis piiranguvööndis metsakinnistut omaval isikul planeerida ka oma metsakinnistul majandustegevust või saada ideid ja mõtteid oma tööde planeerimiseks.
As a result of the properties inventories, a forest management plan was completed, with works up to next 10 years.
Täpsemalt uuritakse viite kinnistut, millele koostati inventeerimistööde tulemusel metsamajandamiskavad.
Two different limited management areas were measured.
Nende abil võrreldakse metsade majandamisega seotud aspekte.
Specifically, it was examined by two different limited management areas and the management of these previously and the current rules basis.
Eraldistele planeeritud töödega tekkinud vead korrigeeriti, et töös toodavad näited oleksid tõepärased.
This level is rather low in Estonia.
Eestis on see tase veel üsna madal.
This in turn influences the general growth of inflation.
Omakorda avaldab see mõju inflatsiooni üldisele kasvule.
Complete opening of market is technically impossible because the capacity of current submarine cables does not enable it unfortunately.
Tehniliselt on turu avanemine täielikult võimatu, kuna praeguste merekaablite läbilaskevõime seda kahjuks ei suuda võimaldada.
In conclusion it can be said that the author is on the opinion that the producers of electricity should thoroughly study export markets.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et autori arvates võiksid elektrienergia tootjad uurida põhjalikult eksportturge.
Competitiveness can be assessed from the point of view of domestic and foreign economy.
Konkurentsivõimet saab hinnata nii sisemajanduslikust kui ka välismajanduslikust seisukohast.
Success or setback in sales markets represents the actual competitiveness of economy sector only if competition is based on equal economic policy conditions.
Edu või ebaedu müügiturgudel väljendab majandusharu tegelikku konkurentsivõimet ainult juhul, kui konkureeritakse võrdsetel majanduspoliitilistel tingimustel.
The purpose of this thesis was to assess the competitiveness of Estonian power production based on the revealed comparative advantage method in Estonia, Latvia, Lithuania, Finland and Sweden and in the 27 Member States of the EU in 2005-2013.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks oli hinnata Eesti elektritootmise konkurentsivõimet ilmutatud suhtelise eelise meetodil Eestis, Lätis, Leedus, Soomes ja Rootsis ning EU27 liikmesriigis kokku aastatel 2005 kuni 2013.
Due to the fact that based on current data different reasons which stem from various factors have been revealed in the production of electricity in each country, then it would advisable for the enterprises to make an export plan what they wish to gain.
Kuna praeguste andmete põhjal on igas riigis elektrienergia tootmisel ilmnenud erinevad põhjused, mis on tulenevad erinevatest mõjuritest, siis oleks soovitav teha ettevõtetel ekspordiplaan, kuhu soovitakse jõuda.
The author assessed the international competitive advantage based on comparative advantage method; the author used formulas of TSC - Trade Specialisation Coefficient, RXA - Relative Export-advantage Index, RMP - Relative Import Penetration Index, RTA - Relative Trade Advantage Index and RCA - Revealed Comparative Advantage therefor.
Rahvusvahelist konkurentsieelist hindas autor suhtelise eelise meetodil, selleks kasutas TSC-Trade Specialisation Coefficient, RXA-Relative Export-advantage Index, RMP-Relative Import Penetration Index, RTA-Relative Trade Advantage Index ja RCA-Revealed Comparative Advantage valemeid.
Thanks to bigger investments the production of electricity has increased in Estonia.
Tänu suurematele investeeringutele on Eestis elektrienergia tootlikkus kasvanud.
There may be many factors which influence the ability of an enterprise to compete in international markets, for example level of expenses in the enterprise, attractiveness of goods, innovation, quality, price, level of productivity and efficiency of sales work.
Tegureid, mis mõjutavad ettevõtte võimet konkureerida rahvusvahelistel turgudel, võib olla palju, näiteks kulude tase ettevõttes, toodete atraktiivsus, innovatsioon, kvaliteet, hind, tootlikkuse tase ja müügitöö efektiivsus.
There are wind farms, but the production capacity there of is low as it is with hydraulic power.
Tuulepargid on küll juba olemas, kuid siiski on nende tootmisvõimsus väike nagu ka hüdroenergia puhul.
Competitiveness is revealed in better usage of resources, better financial results, and increased sales of production.
Konkurentsivõime avaldub ressursside paremas kasutamises, paremates finantstulemustes, suuremas toodangu läbimüügis.
In the same year that Estonian electricity market opened, the world market price of oil decreased which in turn lowered the transportation expenses, and thus the level of inflation was low in Estonia which also alleviated the increase of electricity price.
Samal aastal, mil avanes elektriturg Eestis, alanes nafta hind maailmaturul, mis omakorda vähendas transpordikulusid ja seega jäi inflatsiooni tase Eestis madalale, mis ühtlasi leevendas ka elektrihinna tõusu.
Assessment of the competitiveness of power production of Estonia based on the revealed comparative advantage method
Eesti elektritootmise konkurentsivõime hindamine ilmutatud suhtelise eelise meetodil
The definition of competitiveness is the most clear in connection with enterprises (when compared to country and economy sector): if an enterprise can achieve and maintain market shares for a longer period in liberalised economic environment in domestic and foreign market, then the enterprise is competitive.
Ettevõtte korral on konkurentsivõime definitsioon kõige selgepiirilisem (võrrelduna riigi ja majandusharuga): kui ettevõte suudab pikaks ajaks võita ja säilitada turuosi liberaliseeritud majanduskeskkonnas kodu- ning välisturul, on ta konkurentsivõimeline.
However, this fact makes the entrepreneurs think how to be more competitive in the market and more reliable for the clients if one has to compete with enterprises operating in their own country and also internationally.
See aga paneb ettevõtteid mõtlema, kuidas olla turul konkurentsivõimelisem ja klientidele usaldusväärsem, kui konkureerida ei tule mitte ainult oma riigis tegutsevate ettevõtetega vaid ka rahvusvaheliselt.
There are many different factors which enhance the creation of competitiveness; the enterprise has to clarify where it wants to be in a longer perspective and which market share it wants to achieve.
On väga palju erinevaid tegureid, mis soodustavad konkurentsivõime tekkimist, lihtsalt ettevõttel tuleb endale selgeks teha, kuhu tal on plaan pikemas perspektiivis jõuda ja millist turuosa saavutada.
It can be said that in Estonia production of electricity from renewable energy sources is the least impressive.
Eesti puhul võib öelda, et kõige vähem avaldab muljet taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine.
This study showed that Estonian electricity production is competitive in comparison with neighbouring countries, because Estonia produces more than is needed which in turn enhances export.
Antud uuring tõdes, et Eesti elektritootmine on konkurentsivõimeline võrreldes naaberriikidega, kuna Eestis toodetakse vajaminevast energiast rohkem, mis omakorda soodustab eksporti.
With this thesis the author has assessed the competitiveness of the economy sector of Estonian power production from the point of view of foreign economy or on the national level.
Antud töö puhul on autor hinnanud Eesti elektritootmise majandusharu konkurentsivõimet välismajanduslikult ehk riigi tasandil.
In order for the electricity prices to remain stable and acceptable for the consumers, Estonia should decrease transfer fees and excise; proportion of value added tax is also very important.
Selleks, et tarbija jaoks püsiksid elektrihinnad stabiilsetena ning vastuvõetavad, tuleks Eestil vähendada elektrienergia ülekandetasusid ning aktsiisi, suureks kaalukausiks on ka käibemaksu osakaal.
The price of electricity fluctuates greatly due to the stock market.
Tänu börsiturule kõigub elektrihind päris suuresti.
Competitiveness of an enterprise can be described as an indicator that defines how much an enterprise can produce in the open market economy conditions by selling goods and services which comply with the requirements of internal and external market, by increasing the incomes of employees internally in sufficient time and by ensuring a sustainable development of the enterprise.
Ettevõtte konkurentsivõimet või kirjeldada kui näitajat, mis määrab ära, kui palju suudab ettevõte toota vabades turumajanduslikes tingimustes, müües kaupu ja teenuseid, mis vastavad nii sise –kui ka välisturu nõuetele, suurendades aegsasti ka riigi siseselt töötajate sissetulekuid ning tagades jätkusuutliku arengu ettevõttes.
The producers of electricity are recommended to study thoroughly what competitiveness of export and factors influencing it mean from the point of view of an enterprise.
Elektrienergia tootjatel oleks soovituslik kõige enam uurida põhjalikult, mida tähendaks ettevõtte seisukohast ekspordi konkurentsivõime ja seda mõjutavad tegurid.
The fact that Estonian electricity market was opened means that the neighbouring countries can purchase electricity from Estonian producers and that Estonia can also sell it.
Kuna Eesti elektriturg läks üle vabale turule, tähendab see seda, et ka naaberriikidel on võimalik Eesti tootjatelt endale elektrit sisse osta ning samuti Eestil seda välja müüa.
The enterprises should improve the quality of the offered service or goods and decrease the prices thereof to increase the competitiveness of export.
Ekspordi konkurentsivõime suurendamiseks tuleks ettevõtetel omalt poolt pakutavat teenust või toodet muuta kvaliteetsemaks ja hinnasõbralikumaks.
Mining of oil shale and production based thereon have provided a great advantage for Estonia for producing electricity.
Eestile on andnud suure eelduse elektrienergia tootmiseks põlevkivi kaevandus ja selle baasil põhinev tootmine.
The present thesis focuses on the principles of landscaped gardens in the 1920s and researches whether and how these principles have influenced the farm courtyards in Koeru Parish.
Käesolevas töös keskendutakse 1920. aastatel hoogsalt arenema hakanud iluaedade kujunduspõhimõtetele ja uuritakse, kas ning kuidas need on mõjutanud Koeru kihelkonna talude iluaedu.
The development of both farms and landscaped farm gardens and courtyards was hindered by the Second World War and the extremely cold winters between 1939 and 1942.
Talude ja aianduse arengule annavad tagasilöögi 1939/1940, 1940/1941, 1941/1942 aastate kolm järjestikust eriti külma talve ja II maailmasõda.
By the late 1930s a definite design for a farm gardens and courtyards had not yet developed.
1930. aastate lõpuks pole kindlat taluaia tüüpi veel välja kujunenud ning talukompleksi rajamist soovitatakse ette võtta terviklikult.
The landscaped garden was separated by a low fence or hedge, in front of the residential house there was a small "clean" courtyard which in turn was separated from the farmyard by a fence or hedge.
Iluaed on tarade või hekkide abil eraldatud, elumaja ees paikneb tihti puhas õu, mis omakorda on hekkide või tara abil karjaõuest eraldatud.
Landscaped gardens of farms in Koeru Parish in the 1920s and 30s: development and appearance
aastate iluaiad Koeru kihelkonna taludes – kujunemine ja väljanägemine
In order to embellish the farm environments and courtyards Estonian Association for Creating Beautiful Country Homes was founded.
Maakodude ümbruse kultuursemaks ja kaunimaks muutmiseks loodi Eesti Maakodude kaunistamise Selts.
Because of their campaigns, simple things as painting houses, flagpoles and tidy courtyards became known to the country people.
Tänu kodukaunistamise hoogtööle said talurahvale selgeks tänapäeval enesestmõistetavad nüansid, nagu värvitud elumaja, korras tara ja eesõu, lipumasti olemasolu.
In Koeru Parish, as well as in the rest of Estonia, developing the farm courtyard started after the residential house had been built.
Sarnaselt mujal Eestis toimunuga algab ka Koeru kihelkonna taludes iluaedade rajamine koos elumaja valmimisega või pärast seda.
More lavish and biologically diverse flowerbeds could be seen in farms where the master of the house had learned or was interested in gardening.
Uhkemad ja suurema taimesortimendiga iluaiad on aiandust õppinud või lihtsalt aiandushuviliste peremeeste taludes.
To achieve the set goals the author acquainted herself with the foresaid principles and researched the farm gardens and courtyards of former Koeru Parish.
Töö eesmärgi saavutamiseks tuli tutvuda sel ajal Eestis iluaedade kujundamisel kasutatavate põhimõtetega ja välja selgitada, milliseks kujundati taluaiad Koeru kihelkonnas.
In Koeru Parish the landscaped garden and orchard were not separated.
Koeru kihelkonna talude õuedes ei paikne ilu- ja puuviljaed eraldi.
For these purposes a questionnaire was used.
Koeru kihelkonna aedade uurimiseks viidi läbi ankeetküsitlus.
The range of flowerbeds was limited by the amount of work they demanded as farm-work was more important.
Lillepeenraid on iluaedades vaid nii palju, kui kiirete talutööde kõrvalt hooldada jõuab.
In the design of landscaped gardens straight footpaths, which started from the front door or patio and were bordered with flowerbeds, played a vital role.
Tänavad algavad elumaja veranda või välisukse eest, vahel ka maja otsast ja on enamasti ääristatud lillepeenarde või korrapäraselt ridadesse istutatud viljapuude- ja põõsastega.
It focused on giving advice on developing farm courtyards and its surroundings.
Aiandus areneb hoogsalt tänu aiandushuvilistele taluperemeestele ja piirkonnas töötavale jaoskonna agronoomile.
The feathers used in this thesis are from 1999-2017.
Töös kasutatud suled pärinevad aastatest 1999-2017.
Identification of species and hybrids in the Estonian spotted eagle population by feather morphology
Liikide ja hübriidide eristamine Eesti konnakotkapopulatsioonis sulgede morfoloogia põhjal
Visually described features showed less potential to some degree.
Vähemal määral näitasid potentsiaali ka visuaalselt kirjeldatud tunnused.
The best results came from the features that were measured numerically, showing the biggest differences between the two species and their hybrids.
Parimat tulemust näitasid arvuliste väärtustega kirjeldatud tunnused, milles ilmnesid kõige suuremad erinevused kahe liigi ja nende hübriidide vahel.
The topic needs further study and analysis to verify the findings of this thesis.
Tunnuste kinnitamiseks vajab teema edasist uurimist ja eelkõige valimi suurendamist.
Results of the thesis: Most of the morphological features had potential of being a solution to distinguish the two spotted eagle species and their hybrids, but they were not all of equal potential.
Töö tulemused: Enamik tunnustest olid potentsiaalselt kasutatavad kahe liigi ja nende hübriidide eristamisel, kuid kõik tunnused polnud sarnase potentsiaaliga.
Following that, seven morphological features were detected and used to distinguish the two spotted eagle species and their hybrids.
Järgnevalt leiti seitse morfoloogilist tunnust, mille abil prooviti eristada konnakotka liike ja nende vahelisi hübriide.
The purpose of this bachelor’s thesis is to find solutions to distinguish between the two spotted eagle species and their hybrids by analysing their feather morphology.
Töö tausta kirjeldus: Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk oli leida meetodeid, kuidas eristada kahte konnakotkaliiki ja nende hübriide üksteisest, uurides nende sulgede morfoloogiat.
This master’s thesis is a qualitative study.
Uuringu näol on tegemist kvalitatiivse uuringuga.