natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The succession of ostracod assemblages show a general evolution of lake environments: the "candida-fauna" represents phase of large oligotrophic lakes; the succeeding "stevensoni-fauna" indicates shallower mesotrophic open lakes; and the "cordata-fauna" refers to a shallow, aged, eutrophic water body with dense, emerged vegetation.
Ilmneb teatud indikaatorliikide reeglipärane levik, nt madala toitelisusega hapnikurikkas jahedas ning sügavas järves oli levinud Candona candida, kuid avaveelisele madaldunud veekogule oli iseloomulik Darwinula stevensoni ning rohketoitelises soojas taimestikurikkas kaldavööndis domineeris Metacypris cordata.
In the lakes studied changes in ostracod assemblages reveal like palaeo¬ecological signals.
Erinevates uuritud läbilõigetes võib täheldada karpvähkide koosluste muutusi, mis viitavad veekogude vananemisele.
Finally, appearance of Scottia pseudobrowniana suggests paludification of lake margins.
Poolmaismaalise eluviisiga Scottia pseudobrowniana esinemine järvesetete noorimates kihtides viitab kinni¬kasvamisjärgus järvenõole.
Temperature decrease at ca. 13.6–13.1 kyr BP favoured species which inhabit cold, oligotrophic, well-ventilated bottom waters in deep and large lakes (Limnocytherina sanctipatricii, Cytherissa lacustris).
ning karpvähiliste seas levisid külmalembesed liigid, näiteks Cytherissa lacustris ja Limnocytherina sanctipatricii.
The composition of the ostracod fauna reflects changes in the water level, temperature, trophic status and vegetation cover of the lake.
Veekogude vananemine oli seotud veetaseme langusega, temperatuuri tõusuga ning toitelisuse kasvuga Holotseeni esimesel poolel.
The thesis focuses on analysis of Quaternary freshwater ostracod (benthic crustaceans, 0.5-2 mm in size) subfossils and autecology of indicator species in order to reconstruct lacustrine palaeoenvironments after the last glaciation in Estonia.
Karpvähid (u 0,5–2 mm) on veelised organis¬mid, kelle kahepoolmeline lubiainest koda säilib setetes pärast looma surma.
However, the environmental shifts were not contemporaneous, suggesting that the influence of local catchment features, such as water level, groundwater inflow, vegetation cover and nutrient input, was stronger than that of regional climatic conditions.
Järvede arengut mõjutasid lisaks temperatuurimuutustele ka sademete ja aurumise vahekord ning toitelisuse muutused.
The predominance of Metacypris cordata suggests an increasing temperature and higher productivity ca. 12.8-7.4 kyr BP.
Karpvähkide koosluste struktuur sõltus temperatuurist ning ilmusid soojenemisele viitavad liigid (13800–13600 aastat tagasi).
This study included 116 NLD children and 47 LI children from various kindergartens in Estonia.
Uuringus osales 116 EK ja 47 AK last erinevatest lasteaedadest üle Eesti.
Narrative coherence was measured using a narrative scoring scheme that in addition to the macrostructural elements of the text (introduction, conflict and resolution, conclusion) considers also a microstructural elements of the text (referencing and cohesion) and the use of mental state words.
Narratiivi koherentsust hinnati narratiivi skoorimise skeemi alusel, milles lisaks narratiivse teksti makrostruktuuri elementidele (sissejuhatus, konflikt ja lahendus, kokkuvõte) arvestakse ka selle mikrostruktuuri tunnuseid (viitamine, sidusus) ning vaimsust väljendava sõnavara kasutust (VVS).
NLD children aged 5-6 were able to create a predominantly coherent narratives in which there was a main episodic structure, but there was little description of characters’ thoughts and plans in relation to goal achievement and most of the children didn’t describe the characters’ emotions.
5-6 aastased EK lapsed suutsid valdavalt luua koherentseid narratiive, milles oli olemas põhiline episoodi struktuur, kuid puudus tegelaste mõtete ja plaanide kirjeldus seoses eesmärgi saavutamisega ning enamasti ei kirjeldanud lapsed tegelaste emotsioone.
The aim of the present study was to compare narrative skills of 5-6 years old children with normal language development (NLD) and children with language impairment (LI) and to develop a methodological guide for assessing children’s narrative skills.
Käesoleva töö eesmärgiks oli võrrelda 5-6 aastaste eakohase kõnearenguga (EK) ja alakõnega (AK) laste jutustamisoskust pildiseeria alusel ja töötada välja metoodiline juhend laste narratiivsete oskuste hindamiseks.
Using narrative as a tool for studying children’s language development and for the assesment of possible language impairments has become an important issue in the world and recently also in Estonia.
Narratiivide kasutamine laste kõnearengu taseme määramisel ning võimalike kõnepuuete väljaselgitamisel on aktuaalne nii mujal maailmas kui viimastel aastatel ka Eestis.
First, every child retold a heard story based on one picture seires.
Iga laps pidi esiteks taastama pildiseeriale toetudes kuuldud loo (vahendatud jutustus).
It was found that the Snow Story proved more difficult than Ball Story and story content influenced significantly children’s self generated narratives.
Selgus, et Lumememmelugu osutus raskemaks kui Pallilugu ning jutustuse aines mõjutas oluliselt kõikide laste vahendamata jutustusi.
The microstructural elements (referencing and cohesion) differentiated LI children from NLD children better than macrostructural elements.
Paremini eristasid AK lapsi EK lastest teksti mikrostruktuuri tunnused (sidusus ja viitamine).
The differences between the groups emerged most clearly when the retold sory was Snow Story and self generated story was Ball Story.
Rühmadevahelised erinevused ilmnesid kõige selgemini juhul, kui ümber jutustati Lumememmelugu ja iseseisvalt jutustati Pallilugu.
The first story was as a model that followed a generated story based on a different picture series.
Vahendatud jutustus oli mudeliks, millele järgnes iseseisev (vahendamata) jutustus teise pildiseeria alusel.
These two picture series could be used in further assesment in standardized language test for evaluating narrative coherence, but on the basis of this paper, I recommend to use Snow Story as a model and Ball Story for assessing children’s self generated narratives.
Käesoleva töö tulemuste põhjal soovitan edaspidi laste jutustuste koherentsuse hindamisel standardiseeritud kõnetestis mudelina kasutada Lumememmelugu ning iseseisva jutustuse uurimiseks Pallilugu.
The study showed that production was better in story retelling task than in story generating task and the narrative eliciting method influenced statistically significantly NLD children’s narratives.
Selgus, et vahendatud jutustused oli erinevate kategooriate osas paremad kui vahendamata jutustused, statistiliselt oluliselt mõjutas narratiivi esilekutsumise meetod EK laste tulemusi.
The results revealed no significant differences between the NLD children aged 5 and 6 years.
5 ja 6 aasta vanuste EK laste tulemused ei erinenud statistiliselt oluliselt.
Two simple one-episodic (one-episode) picture series – Snow Story and Ball Story- were used to investigate the narrative production skills.
Narratiiviloome oskuste uurimiseks kasutati kahte lihtsat üheepisoodilist pildiseeriat: Lumememmelugu ja Pallilugu.
LI children aged 5 had the most difficulty in creating coherent narratives and they differed statistically significantly from other groups.
Statistiliselt oluliselt erines teistest lastest AK 5-aastaste laste rühm, kellel oli kõige suuremaid raskusi koherentse narratiivi loomisel.
The use of mental state words to describe a characters cognitive and emotional state was the most poorly exposited category in NLD and LI children’s narratives.
VVS kategooria oli kõige kehvemini esitatud kategooria nii EK kui AK lastel.
Two narrative eliciting methods - story retelling and story generating were used.
Narratiivi esilekutsumise meetodina kasutati vahendatud ja vahendamata jutustust.
The Supreme Court has narrowly discussed the amendment in three court cases: United States v. Miller (1939), District of Columbia v. Heller (2008) and McDonald v. Chicago (2010).
Ülemkohus on teist põhiseadusparandust kitsalt käsitlenud kolme kohtuasja raames: United States v. Miller (1939), District of Columbia v. Heller (2008) ja McDonald v. Chicago (2010).
Gun rights are often at the centre of public debates in the US, especially in connection with tragic events such as the Newtown shooting in December, 2012.
Ühendriikide ühiskonnas on relvaõiguste teema sageli avalikkuse kõrgendatud tähelepanu all, eriti traagiliste sündmuste puhul nagu tulistamine Newtowni linnas 2012. aasta detsembris.
In their joint mapping, a discourse space is set up and this reflects the complex social circumstances and relationships in a selective manner.
Nende koosluses luuakse diskursusruum, mis on keeruliste ühiskondlike tingimuste ja suhete valikuline kajastus.
The topic of gun rights is highly ideological and leads to heated arguments in which different views on the rights of the government and the individual come into conflict.
Relvaõiguste teema on tugevalt ideoloogiline ja viib ägedate vaidlusteni, kus põrkuvad erinevad nägemused valitsuse ja indiviidi õigustest ja kohustustest.
The corpus of the dissertation includes news articles from The New York Times that report the three court cases.
Doktoritöö korpuse moodustavad ajalehe The New York Times uudisartiklid, mis käsitlevad antud kohtuotsuseid.
The dissertation illustrates how the constitutional debates are strongly shaped by the historical context and how drastic shifts in how the Second Amendment is read have greatly to do with the power hierarchies and authoritative discourse spaces in the United States.
Analüüs näitab, et teise põhiseadusparanduse arutelu mõjutab tugevalt ajalooline kontekst ja et selle drastiliselt muutunud tõlgendamine on tugevalt seotud võimuhierarhiatega ja autoriteetsete diskursusruumidega Ühendriikides.
The analysis focuses on the notions of space and positioning both on a social and textual level by making use of the tools provided by Critical Discourse Analysis.
Analüüs keskendub ruumi ja positsioneerimise mõistetele ja seda nii ühiskondlikul kui tekstitasandil kriitilise diskursusanalüüsi töövahendeid rakendades.
The analysis explores how the articles represent the constitutional debates by bringing together the voices and perspectives of the Supreme Court and its justices, interest groups, officials, politicians and so on.
Doktoritöö analüüsib, kuidas uudisartiklid kajastavad ühiskondlikku debatti põhiseaduslike relvaõiguste üle, tuues kokku Ülemkohtu ja kohtunike, huvigruppide, ametnike ja poliitikute jt toimijate hääled ja vaatenurgad.
Space and positioning in media discourse: A critical discourse analysis of the representation of econd mendment court cases in The New York Times
Positsioneerimine ja ruum meediadiskursuses: kriitiline diskursusanalüüs Ühendriikide teise põhiseadusparanduse kohtuasjade kajastusest ajalehes The New York Times
They form a very important representation, as the public will mostly rely on the media not read the court decisions.
Meediakajastus on oluline, sest vaid väike osa avalikkusest loeb kohtuotsuste endi tekste – enamik usaldab meedia vahendavat rolli.
The dissertation focuses on the Second Amendment to the United States Constitution, the ambiguous wording of which lists the constitutional right to keep and bear arms.
Doktoritöö keskmes on Ühendriikide põhiseaduse teine parandus, mis kurikuulsalt ebaselges sõnastuses nimetab relvaõigused põhiseadusliku kaitse alla käivaiks.
These rights are based on the Constitution which makes the Supreme Court of the US a major voice in the debates.
Need õigused ja kohustused taanduvad põhiseaduslikule alusele ning siin saab oluliseks kohtute ja eriti Ühendriikide Ülemkohtu arvamus.
International relations theories in Lakatosian scientific research programme: the allocation and progressiveness of reflectivist security theories
Rahvusvaheliste suhete teooriad Lakatosi teaduslikus uurimisprogrammis: reflektiivsete julgeolekuteooriate programmiline paigutus ja progressiivsus
Installing such software often requires elevating user privileges and can introduce security risks.
Sellise tarkvara paigaldamine on tihti seotud kõrgentatud kasutajaõigustega, mis omakorda võib põhjustada turvariske.
Co-browsing is the activity of two or more people viewing and interacting with the same web page simultaneously using web browsers running on different computers.
Ühisbrausimine on tegevus, mille käigus kaks või enam inimest näevad sama veebilehte erinevate arvutite tagant samaaegselt ja suhtlevad teineteisega hiireklikkide, kerimise ja muude juhtseadmete toimingute kaudu.
It can be useful for many purposes: entertainment, information sharing, learning, supervision, surveillance, etc.
Selline tegevus võib olla kasulik erinevatel põhjustel, nagu meelelahutus, teabe jagamine, õppetöö, juhendamine, järelvalve jne. Käesolevas töös keskendub autor küsimustele ja väljakutsetele, mis on seotud ühisbrausimisega kasutajate abistamise eesmärgil.
Sharing user's screen has historically required installation of additional software.
Ekraanijagamine nõuab tavaliselt eriotstarbelise tarkvara paigaldamist.
Also separate implementations on different operating systems make it more expensive to develop.
Iga operatsioonisüsteemi jaoks eraldi programmikoodi kirjutamine muudab sedasorti tarkvara arendamise kulukaks.
Implementing in-browser screen sharing library for robust, high-performance co-browsing
Kõrge jõudluse ja veakindla ühisbrausimise teegi arendamine veebisirvikutes ekraani jagamiseks
As more applications are moving into the browser, it has become a good candidate to implement screen sharing on. Screen sharing in a browser is called co-browsing.
Kuna järjest rohkem rakendusi kirjutatakse veebisirvikus käitamiseks, siis on viimase veetlus ühisbrausimise platvormina suurenenud.
Many application developers have discovered browsers as their new *platform independent* platform.
Seetõttu on paljud rakenduste arendajad oma tooted veebisirvikutesse ümber kolinud.
The potential migration of Estonian health care professionals to the countries of the European Union
Eesti tervishoiutöötajate potentsiaalne ränne Euroopa Liidu riikidesse
Resistive switching in Titanium-Aluminium thin films
Takistuslülitused titaanalumiiniumoksiid-kiledes
Nowadays more and more people are communicating using electronic devices.
Tänapäeval suheldakse aina rohkem elektroonilisi seadmeid kasutades.
These are often private data but sent in a very public manner.
Tihti on need andmed isiklikud, kuid saatmine toimub väga avalikul viisil.
Demonstrating Android P2P capabilities through a prototype application
Androidi P2P võimaluste demonstreerimine läbi prototüüprakenduse
When using traditional client-server approach, data may be seen or even altered by the server which means that the authenticity and privacy of data is always under question when using untrusted servers.
Kasutades levinud klient-server lähenemisviisi, võib server andmeid näha või isegi muuta, mis tähendab, et andmete autentsus ja privaatsus on rikutud, juhul kui kasutatakse ebausaldusväärset serverit.
Furthermore many people prefer to use mobile devices (tablet or mobile phone) instead of a PC for communicating and changing data yet there still does not exist a simple way to do it with certain privacy.
Lisaks eelistavad paljud inimesed suhtlemiseks ja andmevahetuseks mobiilseid seadmeid (tahvelarvutit või telefoni) tavalisele arvutile, kuid ikka veel ei eksisteeri lihtsat ning turvalist viisi selle tegemiseks.
Application will support sending messages between peers and also includes an example Hangman game for demonstrating game programming with P2P communication.
Rakendus toetab sõnumite saatmist klientide vahel ning sisaldab Hangmani mängu, mis demonstreerib mängude programmeerimist P2P suhtluse abil.
This means that all kinds of data are transferred between devices.
See tähendab, et seadmed vahetavad palju andmeid.
Also a proof-of-concept application is written for Android which demonstrates how to easily enable P2P communication between multiple devices.
Lisaks luuakse näiterakendus Androidile, mis demonstreerib, kuidas lihtsal moel luua P2P ühendus mitmete seadmete vahel.
This thesis analyzes different methods for sending and receiving data between clients in a P2P (peer-to-peer) way instead of using traditional client-server model.
See töö analüüsib erinevaid andmevahetusmeetodeid P2P (peer-to-peer) viisil, mis erineb traditsioonilisest klient-server andmevahetusmudelist.
It was determined that reducing the microtube diameter has the following effects: • Plasma ignition and sustaining voltage increases • Several plasma parameters are affected: electron density and He excitation temperature increase while gas temperature decreases • The ionization wave velocity increases As a conclusion, it was demonstrated that several key parameters can be altered by changing the dielectric tube diameter which can thus prove an alternative method for controlling the plasma parameters.
Uurimistöö käigus selgus, et mikrotoru diameetril vähendamisel on järgnev mõju: • plasma süttimis ja kustumispinge kasvab • elektronide tihedus ja heeliumi ergastustemperatuur kasvavad ning gaasi temperatuur väheneb • ionisatsioonilainete kiirus kasvab Kokkuvõtvalt näidati, et dielektrikutoru diameetri muutmine võimaldab kontrollida mitmeid olulisi plasma parameetreid ja kasutatud plasmaseadme konfiguratsiooni korral omab diameeter võrreldes teiste katseparameetritega määravat rolli.
Quartz tubes with inner diameters between 80 to 500 µm were used in the experiments.
Eksperimentides kasutati kvartstorusid, mille diameeter muutus vahemikus 80 kuni 500 µm ning alternatiivina ka ütriumiga stabiliseeritud ZrO2 mikrotorusid.
It has been shown that the propagation velocity of the ionization wave and several plasma parameters are influenced by externally controllable parameters such as the voltage, gas type and the electrode configuration of the plasma jet device.
On teada, et ionisatsioonilainete kiirust ja olulisemaid plasma karakteristikuid on võimalik kontrollida katseparameetritega, milleks on rakendatav pinge, gaasivoo kiirus ja ka elektroodide konfiguratsioon.
The motivation behind the intensive research of plasma jets is the "cold" nature of these devices which enables a vast variety of applications where the gas temperature has to remain close to room temperature.
Plasmajoal põhinevate seadmete intensiivsete uuringute peamiseks motivaatoriks on nende seadmete võimalikud rakendused biomeditsiinis lähtuvalt sellise plasma madalast temperatuurist ning kõrgest keemilisest aktiivsusest.
A plasma jet ignited by high voltages in the kHz frequency range appears continuous to the eye but actually consists of discrete highly luminous travelling plasma fronts which have also been referred to as "plasma bullets" or "ionization waves" propagating with velocities up to 103 km/s.
Helisagedusliku vahelduvpinge kasutamisel koosneb plasmajuga ionisatsioonilainetest, mis levivad kiirusega kuni 103 km/s ja mille kestus on lühem kui 1 µs.
In the PhD thesis the effect of dielectric tube in a He APPJ in the kHz frequency range was studied.
Käesolevas doktoritöös uuritigi dielektriktoru diameetri mõju helisagedustel töötava He plasmajoa parameetritele.
Atmospheric-pressure He plasma jet: effect of dielectric tube diameter
Dielektriktoru diameetri mõju atmosfääri rõhul töötava He plasmajoa parameetritele
The application of plasma jets in medicine requires precise control over plasma parameters.
Meditsiinilised rakendused nõuavad plasma parameetrite, nagu näiteks elektronide tihedus, elektronide temperatuur ja gaasi temperatuur, täpset kontrolli.
Atmospheric pressure plasma jet working in noble gas flow is a promising plasma source that has been actively investigated during the past decade.
Atmosfäärirõhul töötav plasmajuga tekitatakse dielektriktorust väljuvas inertgaasi joas, rakendades plasma süütamiseks elektroodidele vahelduvpinge.
The dielectric tube diameter might offer an alternative approach to control the key plasma parameters.
Täiendava võimaluse plasma parameetrite kontrollimiseks annab dielektriktoru diameetri muutmine, kuid seniajani puudusid sellel teemal süstemaatilised uuringud.
This is more apparent for hard surface models like models depicting furniture and machinery, which look more real if their edges are a bit rounder.
Eriti torkavad need silma kõvakatteliste mudelite puhul, nagu mööbli ja masinate mudelid, mis näevad kumeramate servadega välja reaalsemad.
The goal of this thesis is to create an algorithm that uses the edge chamfering technique to automatically smooth out all hard edges of a mesh.
Selle lõputöö eesmärk on luua algoritm, mis kasutab servade tahumise tehnikat, et automaatselt mudeli teravaid servi kumerdada.
The thesis describes 3D models and how they are stored in a game engine, different ways to soften hard edges, and the implementation of the created algorithm.
Lõputöö kirjeldab 3D mudeleid ja kuidas neid mängumootoris salvestatakse, erinevaid viise servade tahumiseks ja loodud algoritmi implementatsiooni.
Edge Chamfering Algorithm
Servade tahumise algoritm
When comparing real-life objects and 3D models, one telltale sign that an object in question is a model, is the sharpness of its edges.
Võrreldes päris esemeid ja 3D mudeleid, tunneb 3D mudeli enamasti ära selle teravate servade tõttu.
A mailing list server upgrade by the example of University of Tartu
Meililistiserveri uuendamine Tartu Ülikooli näitel
Simulated phishing attacks are of growing interest in academia, however, the studies are mainly focusing on the specific angles of the phenomenon, e.g. ethical considerations; and not on the implementation itself.
Akadeemilistes ringkondades on kasvanud huvi simuleeritud õngitsusrünnete vastu, kuid uuringud keskenduvad peamiselt spetsiifilistele aspektidele, nagu näiteks eetilised kaalutlused ja mitte õngitsuseksperimendi läbiviimisele.
The aim of this study is to explore how to conduct simulated phishing experiments and to create consolidated guidelines that companies could easily implement on the example of Company X1.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on uurida, kuidas viia läbi simuleeritud õngitsuskirjade eksperimenti ja luua konsolideeritud juhiseid, mida ettevõtted saaksid lihtsalt rakendada ettevõtte X2 näitel.
The findings of this study imply that people react positively to phishing experiments if these are conducted in a manner that it does not pose psychological damage or distress for the participants.
Selle uuringu tulemused viitavad sellele, et inimesed reageerivad simuleeritud õngitsusrünnetele positiivselt, kui need viiakse läbi viisil, mis ei tekita osalejatele psühholoogilist kahju või stressi.
The employee awareness level about reporting phishing was low and the main stimuli for clicking on phishing links was curiosity.
Töötajate raporteerimise teadlikkuse tase oli madal ja üks peamisi klikkimise põhjuseid oli uudishimu.
How to Conduct Email Phishing Experiments
Kuidas viia läbi õngitsuskirja eksperimenti
The employees were randomly divided into two groups (Group K) and (Group L); and they were sent in two distinct time periods two emails whichcorresponded to the different difficulty levels (Type X and Type Y).
Töötajad jaotati juhuslikult kaheks grupiks: (Grupp K) ja (Grupp L).Neile saadeti erinevatel kuupäevadel kaks e-kirja erinevate raskusastemega: (Tüüp X) ja (Tüüp Y).
How people react to simulated email phishing experiments?
Kuidas inimesed reageerivad simuleeritud õngitsuseksperimentidele?
The results of this research show that 23% of the employees clicked on the link embedded to the more complex (Type X) phishing email and 11% of the employees clicked on the link embedded to the simpler (Type Y) email.
Uurimistöö tulemused näitasid, et 23% töötajatest klikkisid raskemini äratuntavale e-kirjale (Tüüp X) ja 11% lihtsamini ära tuntavale e-kirjale (Tüüp Y).
Both quantitative and qualitative research methodswere applied to find answers to the research questions.
Antud uurimistöös kasutati nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid meetodeid.
The research questions postulated for this study are: What should companies consider when conducting phishing experiments?
Lõputöö uurimisküsimused on järgnevad: mida peaksid ettevõtted arvestama õngitsuseksperimendi läbiviimsel?