natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Entrepreneurs expect local government to organise infrastructures, improve access to financial resources, tax breaks, financial assistance, etc. Several entrepreneurs mentioned that local government interest in entrepreneurs in the region and developing cooperation would help to develop entrepreneurship and provided such examples as organization of trainings, round tables, and information days.
Mitmed ettevõtjad mainisid, et ettevõtlust aitaks arendada kohaliku omavalitsuse huvi piirkonna ettevõtjate vastu ja omavaheline koostöö, tuues näiteks koolituste, ümarlaudade ja infopäevade korraldamist.
Ruminal acidosis in cattle is one of these metabolic diseases, which causes major economic losses annually to dairy farmers.
Vatsa atsidoos on üks olulisemaid ainevahetushaigusi veistel, mis põhjustab igal aastal piimakarjakasvatajatele olulist majanduslikku kahju.
The improvement in production traits in dairy cows is often associated with an increased risk of metabolic disorders in dairy cows.
Toodangunäitajate kasv lüpsilehmadel on sageli seotud ainevahetushaiguste esinemise suurenenud riskiga.
Innovative equipment applied in livestock production, such as the rumen bolus, enables the better detection and prevention of this disease by farmers.
Uuenduslik tehnoloogia, sealhulgas vatsasensor, võimaldab veisekasvatajatel senisest enam avastada ning ennetada haiguste esinemist.
Possibilities to use wireless rumen boluses to monitor the rumen environment of dairy cattle
Kaugloetava vatsasensori kasutamise võimalused veiste söötmisgrupi vatsa keskkonna monitoorimisel
However, rumen pH was not consistently below 5.5, indicating a lower risk of rumen acidosis.
Mõlema looma puhul ei täheldatud vatsa pH püsivat langust alla 5,5, mis viitaks SARA esinemisele.
The dynamics of ruminal pH and temperature were between different cows with the rumen bolus.
Vatsa pH ja temperatuur dünaamika oli vatsasensoriga lehmade erinev.
The objective of this thesis was to study whether changes in rumen environment and milk composition of cows equipped with a rumen bolus can describe the production traits of a whole dairy cow feeding group.
Uurimistöö eesmärgiks oli selgitada, kas muutused vatsasensoritega varustatud loomade vatsas ja piima koostis kirjeldavad kogu söötmisgrupi vastavaid näitajaid.
There was a large variation in the milk composition of the animals with the bolus and this did not describe the corresponding traits of the cows in the experimental groups.
Vatsasensoriga loomade piimakoostis varieerus kontroll-lüpside lõikes ning ei kirjeldanud katsegrupi lehmade vastavaid näitajad.
Milk samples were taken twice during the field experiment, and were analysed for milk composition and fatty acid profile.
Kogutud piimaproovidest määrati piima koostis ning rasvhappeline profiil.
Samples of the total mixed ration (TMR) were analysed for chemical composition and nutritional value.
määrati keemiline koostis ja toiteväärtus.
In order to compare the production values of the cows with a rumen bolus and the experimental group, arithmetical means and their standard deviations were computed.
Vatsasensoriga varustatud ja katseloomade näitajate võrdlemiseks leiti katsegrupi lehmade aritmeetilised keskmised ning standardhälbed.
It was confirmed in this study that individual cow variability does not allow the identification of changes in the rumen environment and the milk composition of animals in the same feeding group, when using a small number of cows as reference animals.
Antud uurimistöös leidis kinnitust, et loomade individuaalne varieeruvus ei luba kahe lehma andmete põhjal kirjeldada kogu söötmisgrupi vatsa keskkonda ja piima koostist kirjeldavaid näitajad.
Similar results were found in the comparison of ruminal volatile fatty acids and milk traits between cows, possibly as the individual variation within animals were too high.
Vatsa lenduvate rasvhapete ja piimanäitajate võrdlemisel oli lehmade individuaalne varieeruvus liialt suur kirjeldamaks katsegrupi tulemusi.
The collected samples of TMR and faeces collected from all sample cows were sieved to determine particle sizes.
Kogutud TRSS-i ja katseloomade roojaproovid sõeluti vastavalt PennState sõeladega.
Two cows were equipped with a rumen bolus.
Katses osales 12 looma, kellest kahele oli paigaldatud vatsasensor.
Definitely need to do a genetic analysis to see whether these countries have a dominant genotypes.
Kindlasti oleks vaja teha ka geneetilised analüüsid, et näha kas nendes riikides esineb domineerivaid genotüüpe.
The A2 mating type ratio was high in both countries.
Mõlemas riigis esines kõrge A2 paarumistüübi sagedus.
This would provide a good basis to cooperation between two neighboring countires for developing potato late blight control systems.
See annaks head eeldused tõrjesüsteemide väljatöötamiseks ja koostööks kahe naaberriigi vahel.
The mating type proportion of potato late blight Phytophthora infestans in Estonian and Latvian populations and consequences of sexual reproduction
Kartuli-lehemädanikutekitaja Phytophthora infestans Eesti ja Läti populatsioonide paarumistüüpide proportsioon ja sugulise paljunemise tagajärjed
The mating type proportion of potato late blight pathogen P. infestans in Estonian and Latvian populations were similar.It is important to continue the reaserch to get a complete overview of the P. infestans populations in Latvian potato fields and to find out is the Estonian and Latvian populations similar also in longer-term investigations.
Lätis pole varem P. infestans paarumistüüpide proportsioone uuritud, seega oleks oluline uurimistööga jätkata, et saada täielik ülevaade Läti kartulipõldudel toimuvast ning välja selgitada kas Eesti ja Läti populatsioonid sarnanevad / erinevad ka pikemaajalistes uurimistes.
In conventional farm fields, the A1 and A2 ratio was close to 1:1, which may presume higher risk for sexual reproduction.
Enamusel uuritud põldudest esinesid koos A1 ja A2 paarumistüüp, mis viitab patogeeni sugulisele paljunemisele nendel põldudel.
The pathogen is heterothallic, with two mating types designated A1 and A2.
Haigustekitaja on kahe paarumistüübiga (A1 ja A2) organism, mis võimaldab patogeenil mõlema paarumistüübi koosesksiteerimisel suguliselt paljuneda ja moodustada kaua säiluvaid oospoore.
Late blight caused by Phytophthora infestans is globally most important potato disease.
Kartuli-lehemädanikutekitaja Phytophthora infestans on üks enam kartuli saagikadu põhjustav patogeen nii Eestis kui mujal maailmas.
The hypothes of the research were: the late blight pathogen Phytophthora infestans in Estonian and Latvian populations are different from mating type proportions.
Tulemused näitasid, et Eestis ja Lätis on P. infestans paarumistüüpide proportsioonid sarnased.
The aim of the research was to compare the mating type proportions of potato late blight pathogen P. infestans in Estonian and Latvian populations.
Töö eesmärgiks oli uurida P. infestans Eesti ja Läti populatsioonide paarumistüüpide proportsiooni ning hinnata kas need sarnanesid omavahel või mitte.
Both mating types were wound together from most of the fields.
Lehemädanikutekitaja tüved isoleeriti ühe tüüpilise haigustekitaja laiguga lehtedelt.
The data were collected during the participatory observation, followed by document analysis.
Andmed on kogutud osalusvaatluse käigus, millele järgnes dokumendianalüüs.
Based on the results and summary, general trends can be outlined, but each project, however, is unique with its own nuances and requires an analysis and detailed approach to stakeholder invovement.
Tulemuste ning kokkuvõtte põhjal saab välja tuua üldiseid trende, kuid iga projekt on siiski ainukordne ise nüanssidega ning nõuab asjaliste kaasamisel analüüsi ja detailset lähenemist.
Consideration must be given to the knowledge of the field, communication opportunities and other factors that influence.
Arvestada tuleb asjalise valdkonna tundmist, kommunikatsiooni võimalusi ning teisi mõjutavaid tegureid.
There is combined a qualitative and quantitative research strategy in the study to analyze eight of the projects, which include different types of city space (street, square, technical infrastructure).
Töös on kombineeritud kvalitatiivne ja kvantitatatiivne uurimisstrateegia, mille alusel on analüüsitud kaheksat projekti, mis käsitlevad erinevaid linnaruumitüüpe (tänav, väljak, tehnovõrgud).
At the beginning of the projecting process, it is difficult to assess, on the basis of external indicators, whether stakeholder can have a significant effect on the project's final result.
Projekteerimisprotsessi alguses on raske väliste näitajate põhjal hinnata, kas asjaline võib projekti lõpptulemile olulist mõju avaldada.
For a personal approach, you have to choose the most appropriate way to communicate.
Asjalisele lähenemiseks tuleb valida temale sobivaim suhtlusviis.
Person, who implements involvement has to be a good communicator and skilled negotiator, because stakeholders wishes can be cardinally opposite and a compromise needs to be found.
Kaasamise läbiviija peab olema hea kommunikatsioonioskusega ning oskuslik läbirääkija, sest asjaliste soovid võivad olla kardinaalselt erinevad ning tuleb leida kompromisslahendusi.
The study lists four cases where stakeholder impact was significant.
Uuringus on välja toodud neli juhtumit, kus asjalise mõju oli oluline.
The authority´s approach is based on legislation, technical infrastucture administrator´s proposals are technical, land owners defend their private interests.
Ametkondade ettepanekud tuginevad seadusandlusele, tehnovõrgu valdajate ettepanekud on tehnilise suunitlusega, kinnistuomanikud kaitsevad isiklikke huve.
It is important to provide adequate and clear information and to clearly delineate the issues on which stakeholder is involved.
Oluline on asjalisele tagada piisav ning talle arusaadav info ja piiritleda selgelt millistes küsimustes teda kaasatakse.
Involvement in city space planning has been researched previously, but not stakeholders involvement in projecting in Estonia as known to the author.
Kaasamist linnaruumi planeerimisel on varasemalt uuritud, kuid asjaliste kaasamist projekteerimisprotsessi autorile teadaolevalt Eestis mitte.
Involvement in projecting is a continuation to the involvement in the planning process, although more detailed in essence.
Kaasamise läbiviimine projekteerimisprotsessis on jätk planeerimisprotsessi kaasamisele, seda küll sisulisest poolest detailsemas astmes.
91% of the stakeholders were involved through the coordination form according to recearch projects.
Uuritavates projektides toimus 91% kaasamisi kooskõlastamise vormi kaudu.
This research gives an overview of involvement in projecting on case studies.
Käesolev töö annab ülevaate kaasamisest projekteerimises juhtumiuuringute näitel.
It depends on stakeholder´s interests and becomes clear in the project and in the process of engagement.
See oleneb asjalise huvidest ning selgub projekti ning kaasamise käigus.
It is hard to evaluate the stakeholders real impact to the project outcome previously, it depends primarily stakeholders voice and interest to participate in the process and decision making.
Asjalise mõju projekti lõpptulemile on eelnevalt raske hinnata, see sõltub eelkõige asjalise häälekusest ning huvist protsessis ja otsustamises osaleda.
Involvement forms, stakeholders and their impact in city space projecting: case studies in Tartu, Elva and Põlva
Kaasamise vormid, asjalised ja nende mõju linnaruumi projekteerimisel: juhtumiuuringud Tartus, Elvas ja Põlvas
There are certain patterns to select involvement form for stakeholder group, which is implemented.
Kaasamise vormi valikul on välja kujunenud kindlad mustrid, mida rakendatakse.
Involvement is implemented mostly by designer, although in legislation has designated this duty to the local government.
Kaasamine viiakse suures osas läbi projekteerija poolt, kuigi seadusandlus on selle kohtustuse määranud KOV-ile.
The aim of this research is to study stakeholders in city space projecting, involvement usage and forms, evaluate stakeholders impact to the outcome.
Käesoleva töö eesmärk on kaardistada linnaruumi projekteerimisel asjalisi, kaasamise tavasid ning vorme ja hinnata asjaliste mõju lõpptulemile.
Some groups are defined more clearly (authorities, tecnical infrastucture administrators) in legislation than others (land owners).
Asjaliste kaasamise vajaduse väljaselgitamise selgus sõltub asjaliste grupist, mõnedel juhtudel on see õigusaktidega konkreetsemalt määratletud (ametkonnad, tehnovõrgu valdajad) kui teistel (kinnistuomanikud) ning teha tuleb kaalutlusotsus.
The results of the study showed that: (a) the overall AM fungal abundance was low, constituting to 1,22% of the sequences and 4,7% of the operational taxonomic units of the fungal phylum; (b) the AM fungal species richness and diversity were not affected by time and fertilizer input; (c) time had a stronger influence on AM fungal species richness and diversity than fertilizer input; (d) root samples had a significantly higher AM fungal species richness and diversity than soil samples (e) soil P-content was positively correlated with AM fungal species richness; (f) AM fungal species richness from root samples had a significant negative effect on the potato yield.
Ükski töös püstitatud hüpoteesidest ei leidnud kinnitust ning tulemustest võib järeldada, et: (a) AM seente üldine esinemine on madal, moodustades seeneriiki kuuluvatest sekventsidest 1,22% ja operatsioonilistest taksonoomilistest ühikutest 4,7%; (b) proovide võtmise ajal ja väetustasemel ei ole statistiliselt olulist mõju nii AM seente liigirikkusele kui ka mitmekesisusele; (c) ajal on AM seentele olulisem mõju kui väetamisel; (d) juuresproovides on AM seente liigirikkus ja mitmekesisus suuremad kui mullaproovides (e) mulla P-sisaldus mõjutas AM seente liigirikkust positiivselt; (f) juureproovidest leitud AM seente liigirikkusel oli kartuli saagikusele negatiivne mõju.
The samples were collected from plots with different mineral N fertilizer application rates (N0, N40, N80, N120 and N160) and sequenced by Pacific Biosciences SMRT (PacBio) technology.
Töös analüüsitud proovid koguti kõikidelt mineraalväetisi saanud variantidelt (N0, N40, N80, N120 ja N160) ning sekveneeriti kasutades Pacific Biosciences SMRT (PacBio) tehnoloogiat.
The discussion section of the master‟s thesis points out possible grounds of the results based on scientific literature.
Töö arutelu osas tuuakse kirjandusele põhinedes saadud tulemustele võimalikud põhjused.
Soil samples were taken three times over the growing season: after the sowing, at the plant flowering stage and before harvesting.
Mullaproovid koguti kolmel ajahetkel: vahetult peale kartuli mahapanekut, õitsemise faasis ning vahetult enne saagikoristust.
Root samples were taken only at the plant flowering stage.
Juureproovid korjati taimede õitsemise faasis.
Future research studying the AM fungi in Estonian agricultural fields should also investigate the effect of organic and alternative fertilizers on AM fungal species richness and diversity.
Järgnevad AM seente uuringud põllumajanduses peaksid lisaks mineraalväetistele uurima ka orgaaniliste ja alternatiivsete väetiste mõju nende liigirikkusele ja mitmekesisusele.
They form a symbiotic relationship called arbuscular mycorrhiza (AM) with approximately 90% of terrestrial plant species.
Arbuskulaarset mükoriisat (AM) moodustavad krohmseened (Glomeromycota) loovad sümbioosi ligikaudu 90% maismaataimedega.
The effect of mineral fertilizers on species richness and diversity of arbuscular mycorrhizal fungi in soil
Mineraalväetiste mõju arbuskulaar-mükoriissete seente liigirikkusele ja mitmekesisusele mullas
The aim of the study was to assess the effect of mineral fertilizer application and soil properties (P-content, Corg-content, pH) on AM species richness and diversity.
Tartus IOSDV katsepõllul teostatud katse eesmärgiks oli hinnata mineraalväetiste ja mullaparameetrite (P-sisaldus, Corg, pH) mõju AM seentele mullas.
The root and soil samples were collected in the year 2014 from potato cultivar `Manitou`.
Töös analüüsiti 2014. aastal kartulipõllult (sort `Manitou`) kogutud mulla- ja juureproovide andmeid.
Thus, leading to improved health and productivity of the host plant.
Tänu sümbioosile paraneb peremeestaimede toitainete omastamine ning seeläbi ka tervis ja produktiivsus.
Additionally, AM fungal patterns should be studied on other important culture crops, and for obtaining more comprehensive results, measurements should be carried out on long-term basis.
Samuti tuleks laiapõhjaliste tulemuste saavutamiseks teostada mõõtmisi pikaajaliselt ning kirjeldada AM seente koosluse mustreid ka teiste oluliste saagikultuuride muldades ja juurtes.
Therefore, the symbiotic interaction between AM fungi and host plant might be one of the new approaches to achieve environmentally friendly, economically beneficial and productive agriculture.
Kuna põllumajandussektori üheks keskseks tuleviku küsimuseks on jätkusuutliku majandamise tagamine ilma produktiivsust vähendamata, võib arbuskulaar-mükoriissete seente interaktsiooni taimedega pidada üheks võimalikuks lahenduseks, mis aitaks kindlustada keskkonnasäästliku ning samaaegselt ka tootliku põllumajanduse.
Tiit Paaver Professor emeritus of Estonian University of Life Sciences Tartu, 2017
Tiit Paaver Eesti Maaülikooli emeriitprofessor Tartu, 2017
The data about current aquaculture production volumes are missing from the dictionary, because they change every year.
Sõnastiku mõistete seletustes puuduvad vesiviljeluse tootmise praegust seisu kajastavad arvandmed, sest need muutuvad iga aastaga.
Estonian-English Glossary of Aquaculture
Vesiviljeluse eesti-inglise seletav sõnaraamat
Any suggestions or corrections considering this dictionary are welcome.
Tagasiside, märkused ja soovitused, mis aitaksid sõnastikku edaspidi paremaks muuta, on igati teretulnud.
I do hope that the dictionary will be of help for many people working in the field of aquaculture.
Loodan, et sõnaraamat on abiks kõigile, kelle huvid on seotud vesiviljelusega.
The glossary was financed by Fisheries Information Center from the European Maritime and Fisheries Fund.
Sõnastiku koostamist rahastas Euroopa Merendus- ja Kalandusfond Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi kalanduse teabekeskuse kaudu.
Aquaculture is a fast developing branch of management of live resources of water environment.
Vesiviljelus (aquaculture) on kiiresti laienev ja arenev kalanduse haru, kus pidevalt lisandub uusi tehnoloogiaid ja nendega seotud termineid.
In Estonia the complete dictionary of aquaculture is still missing.
Vesiviljeluse terminite andmebaasi veel pole.
Its technology gets modernized continuously and new terms arise every year, while the basic terminology in biology, veterinary medicine, nutrition science etc. has remained the same during many years.
See kehtib ka siinse sõnastiku ja vesiviljeluse kohta, millel on kokkupuutepunkte nii bioloogiaga (nt ihtüoloogia, veekogude ökoloogia, geneetika, arengubioloogia) kui ka tehnika, veterinaarmeditsiini, söötmisteaduse, hüdrokeemia ja teiste erialadega.
Based on the experience of author in teaching aquaculture and consulting of the beginners in aquaculture, the list of terms which may be of help for reader has been assembled, although the needed number of them is much higher.
Sõnastiku koostamisel lähtus autor oma kogemustest üliõpilaste juhendamisel ja küsimustest, mis on kogunenud algajaid kalakasvatajaid nõustades.
Administrators, journalists, translators of regulations of European Union also need to know the Estonian terms of the aquaculture and their essence.
Eestikeelset terminoloogiat vajavad aga vesiviljelust alustavad ettevõtjad, riigiametnikud, Euroopa Liidu direktiivide tõlkijad ja ajakirjanikud, Eesti Maaülikoolis, Eesti Mereakadeemias ja Järvamaa Kutsehariduskeskuses vesiviljelust õppivad üliõpilased (õppematerjalide tõlkimisel ja referaatide koostamisel) ning ka neid õpetavad õppejõud.
Old Estonian textbooks contain usually some fragments of it or are out-of-date and based on Russian terminology.
Paraku on eestikeelsed õpikud vananenud ja neis sisalduv terminoloogia põhineb tihti venekeelsete mõistete ülevõtmisel.
My sincere thanks to my colleagues in the department of aquaculture of EULS, especially to Marje Aid for help in preparing the manuscript.
Suur tänu abi eest sõnastiku koostamisel Marje Aidile ja teistele Eesti Maaülikooli vesiviljeluse osakonna töötajatele!
However, we need in Estonia a modern Estonian-English dictionary covering opportunities of translation in both directions and explaining the essence of the terms.
Käesoleva sõnastiku koostamise eesmärgiks oligi koondada eesti- ja ingliskeelsed vesiviljelusterminid tõlkimist hõlbustavasse süsteemi ja anda neile sisuline seletus.
Toomemäe Openness and Integrity
Toomemäe avatus ja terviklikkus
Toome hill design Project.
Toomemäe kujundusprojekt.
The area has no unity and possible viewpoints could use some distinction.
Samuti pole alal ühtsust ja potentsiaalsed vaated vajaksid rohkem esile toomist.
The aim of the Bachelor’s thesis is to make the Toomemägi Hill more unified environment using design solutions that make the project area easier and with more opportunities.
Bakalaureusetöö eesmärk teha projekt, kus muudetakse Toomemägi ühtsemaks keskkonnaks, kasutades disainlahendusi, mis muudaks juurdepääsu projektalal lihtsamaks ja samas rohkemate võimalustega paigaks.
Finally the entrances could make a good use for parks where people could gather.
Viimaks luua uute sissepääsude juurde pargialad, mis oleksid head kogunemiskohad.
The main concept is to simplify the entrance to the Toomemägi Hill by using different solutions.
Põhikontseptsioon on lihtsustada sissepääsu Toomemäele läbi erinevate lahenduste.
The project includes entire Toomemägi Hill, but the main project solutions are more assembled around the University of Tartu Old Observatory and Musumägi Hill.
Projekt hõlmab tervet Toomemäge, aga peamised projektlahendused koonduvad Tähetorni ja Musumäe ümbrusesse.
A new park equipment to unify the environment.
Terve ala ulatuses rajatakse ka uus ja ühtne pargiinventaar, mis loob ühtse keskkonna.
Also to enable new viewpoints to Tartu.
Samuti avada uusi atraktiivseid vaateid Tartu linnale.
Create that gives an opportunity to see the landmarks.
Tekitada Toomemäele "ajaloorada", mis annab võimalusi tutvuda Toomemäel asetsevate maamärkidega.
The goal of the project is to build two platforms, that would simplify the access to the Toomemägi Hill.
Kujundusega rajatakse kaks platvormi, mis võimaldaksid kergemat ligipääsu Toomemäele ning pakuks uusi vaateid, millest üks platvorm on liftiga ja teine lahendatud kaldtee abil.
Obstacles of the project area can be solved by solving the problems that have emerged in the analysis.
Projektala lahendatakse analüüsis selgunud probleeme lahendades, millest üks suuremaid probleeme on heade sissepääsude puudumine.
Reinforced concrete structures have been used more than 160 years, but first major damages by reinforcement corrosion occured in the 1960s.
Raudbetoonkonstruktsioone on kasutatud juba üle 160 aasta, kuid esimesed massilised armatuuri korrosiooni probleemid kerkisid esile alles 1960-ndatel.
The experiment results showed that concrete with a higher strenght class (C35/45) had better chloride resistance than concrete with a lower strenght class (C25/30), and that the admixture had no effects on raising chloride resistance of concrete with strenght class C25/30.
Teostatud katsete tulemused näitasid, et kõrgemast tugevusklassist betoon (C35/45) on kloriidikindlam kui madalamast tugevusklassist betoon (C25/30) ning betoonilisand ei tõstnud C25/30 tugevusklassiga betooni kloriidikindlust.
The results of this reasearch can be used as a basis in future studies and also in developing chloride resistant admixtures.
Töö tulemusi saab kasutada alusmaterjalina tulevastes uuringutest ning kloriidikindlust suurendavate betoonilisandite parendamisel.
The main reason for corrosion is considered to be the ingress of chlorides: even a low level of chlorides can lead to rapid onset of steel rebar corrosion.
Peamiseks põhjuseks peetakse kloriidide sissetungi betooni: juba suhteliselt madal kloriidide sisaldus võib põhjustada kiiret terasarmatuuri korrosiooni.