natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The competition between companies is strong and each producer has to find a way to differentiate itself, either via a characteristic product, additional value adding features or more affordable prices.
Konkurentsijõud konkureerivate ettevõtete vahel on tugevad, ning iga tootja peab leidma omale võimaluse teistest eristuda, kas siis on selleks omanäoline toodang, erinevad lisaväärtused ning taskukohasem hind.
The biggest threat is seen in other house producers who are gaining market share and improving their competitive position.
Suurimat ohtu nähakse teistes majatootjates, kes parandavad on turu- ning konkurentsipositsiooni.
To complete the research tasks, the author carried out a questionnaire among the woodhouse producers in March 2015 and used secondary data from market reports compiled by Krediidiinfo and earlier research about the timber industry.
Uurimisülesannete täitmiseks viis autor märtsis 2015 läbi ankeetküsitluse puitmaju tootvates ettevõtetes, ning kasutas teiseseid andmeid Krediidiinfo poolt koostatud turuülevaadetest ja varasematest uuringutest puidutööstussektoris.
The aim of the master thesis is to use questionnaires to ascertain which methods of strategic analysis are used in the Estonian woodhouse industry and evaluate the overall condition and competitive position of the sector.
Magistritöö eesmärk oli küsitluse kaudu välja selgitada strateegilise analüüsi meetodite levik Eesti puitmajatööstuses ning hinnata sektori üldist seisundit ja konkurentsipositsiooni.
The overall attractiveness of the woodhouse market was considered to be average since some markets have become saturated, competition has increased notably and sustaining a position in the market has become difficult.
Puitmajaturu üldist atraktiivsust peeti keskmiseks, kuna mõnel turul on tekkinud küllastumine, konkurents on läinud teravaks ning turul püsimine on muutunud keeruliseks.
The biggest competition to the Estonian woodhouse producers comes from the local house producers and other international producers.
Eesti puitmajatootjatele avaldavad suurimat konkurentsi Eesti kohalikud majatootjad ning teised rahvusvahelised tootjad.
The managers of the companies found it important to keep an eye on net profit and revenue.
Ettevõtete juhid pidasid oluliseks jälgida majandustegevuse puhaskasumit ja käivet.
Market risks are related to changes in the prices of raw materials and the product and the consumers’ possibility to choose a substitute product or another producer.
Tururiskid on seotud tooraine ja toodangu hinna muutustega, ostja valikuga asendustoote või teise tootja kasuks.
The important opportunities from the external environment were winning over customers via meeting their special wishes, increasing knowledge of the Estonian wooden house, increasing demand and expansion of the international market.
Olulisemad võimalused väliskeskkonnast olid kliendi erisoovidega arvestamisel klientide juurde võitmine, Eesti puitmaja tuntuse suurenemine, nõudluse kasv ning rahvusvahelise turu laienemine.
The main weaknesses are noted to be problems with finding markets, lack of qualified workforce, not having a sales channel to the end consumer and production without a certificate.
Peamisteks nõrkusteks olid puitmajatootjad märkinud probleeme turu leidmisega, kvalifitseeritud tööjõu puudust, otse lõpptarbijale müügikanali puudumist ning sertifikaadita toodangut.
In the external environment analysis noted the factors international relations, expansion of the European Union, situation of foreign countries, changes in demand, the factors mentioned most were construction related legal norms.
Väliskeskkonna analüüsis märgiti mõjuteguriteks rahvusvahelisi suhteid, Euroopa Liidu laienemist, välisriikide majandusolukorda, ostjate nõudlust ja ehitusalaseid õigusnorme.
When estimating Porter's 5 forces, it was found that in order to enter new markets, one must be able to differentiate the product and the hindering factors are the incumbent monopolistic companies and the customers' brand loyalty.
Porteri viie konkurentsijõu mõju hindamisel leiti, et uutele turgudele sisenemiseks peab suutma oma tootega teistest eristuda, ning turul olevad monopoolsed ettevõtted ning sealse tarbija margitruudus mõjuvad pärssivalt.
The strengths of woodhouse producers are flexibility and ability to meet the customers' wishes, good quality products, qualified employees and selling to the end consumer.
Puitmajatootjate tugevusteks on paindlikkus ja vastutulek kliendi soovidele, kvaliteetne toodang, kvalifitseeritud töötajad ning müük lõpptarbijale.
The ratios looked at were net margin, solvency, profitability and debt to equity ratio.
Suhtarvudest vaadati puhaskasumi marginaali, maksevõimet, rentaablust ning kohustuste ja omakapitali suhet.
The companies are negatively impacted by having only one large supplier and the high costs of changing the supplier.
Ühe suure ainutarnija olemasolu ning tarnija vahetamise suured kulud mõjutavad ettevõtteid negatiivselt.
Mentioned business risks were the risk of entering new markets, price sensitive consumers and effective marketing and sales activities.
Äririskidena märgiti ära uutele turgudele sisenemise riski, hinnatundlikku tarbijat ning efektiivset turundust ja müügitegevust.Finantsriskid olid seotud ettevõtte enda ning klientide maksevõimega.
The critical success factors of the Estonian woodhouse producers that were mentioned most were the high quality of the product and customer satisfaction.
Eesti puitmajatootjate kriitilisteks eduteguriteks märgiti enim toodangu kõrget kvaliteeti, klientide rahulolu ja paindlikkus tulla vastu kliendi erisoovidele.
Trees with a nest on them had an average diameter of 50 cm, potential nest trees had 38 cm and all the other retention trees had an anverage diameter of 32 cm.
Pesapuude keskmine diameeter oli üle 50 cm, potentsiaalsete pesapuude läbimõõt oli 38 cm ja ülejäänud säilikpuudel 32 cm.
Novadays the biggest threat to the Osprey is the lack of suitable nesting trees and the collapsing of the nests built on unsuitable treetops.
Tänapäeval on kalakotkastele suurimaks ohuks pesapuude puudus ja ebasobivatele puudele ehitatud pesade varisemine.
The objective was to find flat-topped pine trees.
Otsiti lamendunud ladvaga männipuid.
In the selection of retention trees it’s worth to preserve all the flat-topped pines and taller trees with a broken top.
Säilikpuude valikul tasuks säilitada kõik sobiliku lamendunud ladvaga männid ja ka kõrgemad murdunud ladvaga puud.
The suitability of retention trees for the Ospreys (Pandion haliaetus) nest tree
Säilikpuude sobivus kalakotka (Pandion haliaetus) pesapuudeks
In this Bachelor Thesis the objective was to examine how many retention trees does the Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) leave on clear cuttings areas, which could be used by Osprey as nest trees.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida, kas ja kui palju on Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) poolt raielankidele jäetud selliseid säilikpuid, mis kalakotkale pesapuuks sobiksid.
Fieldwork required the examination of 1-2 year old RMK pine clear cuttings with retention trees on them.
Uurimuse käigus inventeeriti 1-2 aastaseid säilikpuudega RMK männi raielanke kalakotkale sobivaimates piirkondades.
The unsuitable retention trees average age was just a little over 100 years, trees with a broken top had an average age of 100.
Murdunud ladvaga pesapuud olid keskmise vanusega 100 aastat.
The second database contained 10-year old cuttings where the suitable retention trees were measured.
Teiseks andmestikuks olid 10-aastased raiesmikud.
Age of the potential nest trees and the actual nest trees that are already inhabited were an average of 150 years.
Nii potentsiaalsete kui tegelike kalakotka pesapuude vanus oli keskmiselt 150 aastat, kuid säilikpuude keskmine vanus pisut üle 100 aasta.
The result of the study showed that, retention trees are left to the clear cutting areas according to the regulations.
Töö tulemusena selgus, et kuigi raielankidele on jäetud säilikpuid vastavalt nõuetele, siis selliseid puid, mis vastaksid kalakotka pesapuu tingimustele, oli raiesmikel väga vähe.
It comes out due to the usual cutting age of the pine, the tree usually hasn’t developed the necessary properties needed for a Osprey nest tree.
Tavapärase männi raievanuse juures ei ole kalakotka pesapuuks sobilikud omadused veel välja kujunenud.
Research consisted of 3 steps.
Uurimine koosnes kolmest etapist.
This was the second place for sight visit.
See koht oli teine koht, mida külastati.
Large portion of cities paths and intersections have been built by following them.
Suur osa linna kõnniteedest ja ristmikest on ehitatud neid järgides.
In Latvia people with serious vision problems are around 40 000 from which 7000 are completely blind.
Sügava nägemispuudega inimesi on Lätis 40 000 ringis, neist 7000 on pimedad.
Eight visually impaired people were participating to discuss their needs and experiences.
 Fookus arutelugrupp, kus osales kaheksa nägemispuudega inimest, kes arutasid enda vajaduste ja kogemuste üle.
The people who gets visually impaired later on in life usually moves to live there and Riga tries to support this action and develop the ‘Blind village’ instead of making the whole city accessible for visually impaired.
Inimesed, kes jäävad pimedaks hiljem oma elus kolivad tihtilugu just sinna, Riia proovib antud suundumust toetada ja arendada "pimedate küla" selle asemel, et muuta kogu linn nägemispuudega inimestele kättesaadavaks.
Sight visit to Liepāja showed how this system is working and are there mistakes.
Liepāja külastamine näitas kuidas see süsteem töötab ja kas selles süsteemis on vigu.
In Riga visually impaired mainly live in one district located on city’s edge.
Riias elavad nägemispuudega inimesed elavad peamiselt ühes kindlas linna servas asuvas piirkonnas.
There is a tendency that ‘Blind village’ tries to provide all the basic services in this district and that decreases the need to leave it.
Sealseks trendiks on see, et "pimedate küla" proovib pakkuda kõiki elementaarseid teenuseid piirkonna sees, mis vähendab vajadust "pimedate külast" lahkumiseks.
Liepāja can be considered as the first city in Latvia who have applied tactile guidelines and develop strong system for street and intersection designs which is very crucial for micro navigation.
Liepājat võib pidada esimeseks linnaks Lätis, kes on kasutanud suunavaid kombitavaid pindasid ja arendanud välja tugeva süsteemi tänavate ja ristmike kujundamiseks, mis on üliolulised igapäevaste trajektooride läbimiseks.
There are two main feature which helps improving outdoor environment: tactile ground surfaces and acoustic traffic lights.
Kaks peamist asja, mis aitavad täiustada väliskeskkonda on kombitavad pinnakatted ja helisignaaliga valgusfoorid.
The biggest emphasizes should be put on micro navigation and connections to public transport.
Kõige suurem rõhk peaks langema igapäevaselt vajalike käimisteekondadele ja ühistranspordi ühendustele.
Latvia similar to other European countries is facing the societies aging.
Nagu ülejäänud Euroopas toimub ka Lätis ühiskonna üldine vananemine.
Visually impaired people cannot drive mechanical vehicles and therefore the main mean of conveyance is walking.
Nägemispuudega inimesed ei saa juhtida mootorsõidukeid, seega käimine on kõige harjumuspärane liikumisviis.
Blind and partially sighted people needs and suitable solutions, guidelines for street design in case of Riga's city
Pimedate ja nägemispuudega inimeste vajadused ja neile sobilikud lahendused tänava kujunduses, Riia linna näitel
Together with aging vision conditions decline.
Koos ühiskonna keskmise vanuse kasuvuga kasvavad ka nägemisprobleemid.
This raises the need to create accessible environment for partially sighted and blind.
See tekitab vajaduse keskkonna järele, mis on kättesaadav nägemisprobleemidega ja täiesti pimedatele inimestele.
Thesis aims to find suitable solutions for Riga to improve accessible outdoor environment for visually impaired.
Antud töö otsib Riiga sobivaid lahendusi, mis aitaksid täiustada nägemispuudega inimeste välikeskkonnas liikumise võimalusi.
 Video recorded observation in ‘Blind village’ showed how well the visually impaired can negotiate their environment and which are the biggest problems.
 Videosalvestused "pimedate külas" selgitasid välja kui hästi nägemispuudega inimesed saavad ringi liikuda enda igapäevases keskkonnas ning millised on peamised takistused ringi liikumisel.
So far only Liepāja and Jelgava have used tactile ground surfaces in Latvia.
Seni on ainult Liepāja ja Jelgava kasutanud Lätis pimedaid suunavaid kombitavaid pindasid.
Blind society together with Liepājas municipality has developed the working plan and design guidelines for streets and intersections.
Pimedateühing koos Liepājase omavalitsusega on välja arendanud tööplaani ja kujunduspõhimõtted.
 Interview with Māris Ceirulis who is a head of Liepājas Blind Society and visually impaired.
 Intervjuu Māris Ceirulisega, kes on Liepāja pimedateühingu esimees ning ka ise sealjuures nägemispuudega aitas mõista olemasolevat ruumilist olustikku.
Jelgava followed the example of Liepāja and in newly built recreational area along river and paths connecting cities centre have applied guidelines and design solutions for visually impaired.
Jelgava, võttes Liepāja süsteemist eeskuju on arendanud rekonstrueeritud jõeäärsele puhkealale neile reeglitele rajanevad liikumisvõimalused nägemispuudega inimestele.
Coordinates for control network points were determined by RTK-method using GPS Trimble R8.
Mõõdistamisvõrgu punktidele määrati koordinaadid RTK-meetodil, kasutades GPS-i Trimble R8.
It has been over five years since reconstruction of Tartu local geodetic network; therefore the altitudes of network’s points are not correct.
Tartu linna geodeetilise põhivõrgu rekonstrueerimisest on möödas üle viie aasta, seega ei ole kõrgused võrgu punktidel enam õiged.
Digital level Trimble DiNi 07 was used and field work was based on Estonian Land Board’s regulation for 1st, 2nd and 3rd order leveling.
Kasutati digitaalnivelliiri Trimble DiNi 07 ja lähtuti Maa-ameti I, II ja III klassi nivelleerimise eeskirjast.
Therefore conclusion may be done, that those altitudes, which were determined for polygonometrical points during reconstruction were not accurate.
Sellest võib järeldada, et rekonstrueerimise käigus polügonomeetriapunktidele määratud kõrgused ei olnud täpsed.
Altitudes that were obtained in thesis for Tartu local geodetic network were different from Estonian Land Board’s official geodetic data by 1.4 cm in average.
Kõrgused, mis saadi antud töö käigus Tartu linna geodeetilise põhivõrgu punktidele, erinesid Maa-ameti geodeetiliste punktide andmekogus olevatest keskmiselt 1,4 cm võrra.
Adjustment computations were done for both closed and open level run.
Tasandusarvutused tehti kinnise ja lahtise käiguna.
Network’s accuracy estimation has been done only once – in 2007 J. A. Pertmann estimated it in his Master’s Thesis.
Aastal 2007 hindas seda J. A. Pertmann oma magistritöös.
It can be inferenced, because not all the altitudes were determined with direct leveling.
Eelnev on tingitud ka sellest, et kõikide punktide kõrgused ei ole saadud geomeetrilise nivelleerimisega.
Observations were adjusted using least squares method with software SBG GEO 2010 and manually using "rule of thumb" in MS Excel.
Kõrgused tasandati programmiga SBG GEO 2010 ja käsitsi MS Excelis.
The aim of this thesis is to determine altitudes of Estonian University of Life Sciences’ control network points using 3rd order leveling.
Töö eesmärgiks on määrata Eesti Maaülikooli mõõdistamisvõrgu punktidele kõrgused III klassi nivelleerimisega.
Determination of altitudes of Estonian University of Life Sciences’ control network points using 3rd order leveling
Eesti Maaülikooli mõõdistamisvõrgu punktide kõrguste määramine III klassi nivelleerimisega
Level run was established using control network points and points from Tartu local geodetic network.
Selleks rajati nivelleerimiskäik, mis kulges mööda mõõdistamis- ning Tartu linna geodeetilise põhivõrgu punkte.
Impact of different grouping systems on soil microbiology and earthworm communities
Viljelussüsteemide mõju mulla mikroobi- ja vihmaussikooslusele
The study also outlines comparisons with previous work in the field.
Uuringus toodi välja ka võrdlused varasemate töödega.
Despite the benefits of e-invoices, their use is not widespread.
Vaatamata e-arvete eelistele pole nende kasutamine laialdaselt levinud.
The implementation of innovative approaches in organisations has gained increasing attention in research.
Innovatsiooni rakendamine organisatsioonides on pälvinud uurimistöödes palju tähelepanu.
Both, quantitative and qualitative analytical methods were used for data analysis.
Andmete analüüsimisel kasutati nii kvantitatiivset kui kvalitatiivset analüüsimeetodit.
Not only do e-invoices save time in companies, they reduce costs and greatly simplify the lives of businesses.
E-arvete rakendamine ettevõtetes säästab aega, vähendab kulutusi ning lihtsustab oluliselt ettevõtjate elu.
Additionally, correlation analysis identified the nature of the relationship between the factors.
Korrelatsioonanalüüsiga tuvastati tegurite omavaheline seotus.
The study also revealed that the low amount of invoices in some agricultural enterprises limits the perceived advantages and benefits of e-invoices, which is why companies are not motivated to invest in innovative technology and staff training.
Samuti selgus, et vähene arvete maht raskendab põllumajandusettevõtetel e-arvete eeliseid tajumast, mistõttu pole mõned äriühingud motiveeritud investeerima uuenduslikku tehnoloogiasse ja personali koolitusse.
The research builds on the Technology-Organization-Environment (TOE) framework to identify the factors influencing the use of e-invoices.
Uurimistöö tugineb e-arvete kasutamist mõjutavate tegurite välja selgitamisel tehnoloogia-organisatsioon-keskkond (TOE) raamistikule.
Competitiveness, partners, customers, public sector pressure and state’s support for the public sector were important factors related to the environment.
Keskkonnaga seotud teguritest peeti olulisteks konkurentsivõimet, partnereid, kliente, avaliku sektori survet ja riigipoolset tuge.
The results of this study indicate that technological readiness, technological knowledge, security and data accuracy were important factors implementing the use of e-invoices.
Tehnoloogilistest teguritest olid olulised tehnoloogiline valmidus, tehnoloogiline teadmus, turvalisus ja andmete täpsus.
In current study, a questionnaire was used as a method of data collection with a sample of agricultural enterprises (n=964).
Magistritöös kasutati andmete kogumise meetodina ankeetküsitlust, mille valimi moodustasid põllumajandusettevõtted (964).
Cost savings, management’s attitude and communication were supported contributing organisational factors.
Organisatsioonilistest teguritest leidsid toetust kulude kokkuhoid, juhtkonna suhtumine ja kommunikatsioon.
Factors affecting the use of e-invoices: the example og Estonian agricultural enterprises
E-arvete kasutamist mõjutavad tegurid Eesti põllumajandusettevõtete näitel
Electronic invoicing as a form of electronic billing, has now been a part of invoicing system for quite a while.
Eestis on elektrooniline arve kasutusel olnud juba mõnda aega.
The purpose of this Master’s Thesis was to map the factors that affecting the use of e-invoices on the example of Estonian agricultural enterprises.
Käesoleva magistritöö eesmärk oli kaardistada Eesti põllumajandusettevõtete näitel e-arvete kasutamist soodustavad ja takistavad tegurid.
For quantitative anlysis, the author has used the database of the Ministry of Finance, Tartu County budget implementation reports, Eurostat social protection database and the Statistics Estonia population indicators.
Kvantitatiivse analüüsi osas on autor kasutanud Rahandusministeeriumi andmebaasi, Tartu maakonna valdade majandusaastate aruannetest eelarve täitmise aruandeid, Eurostati sotsiaalse kaitse kulude andmebaasi ja Eesti Statistikaameti rahvastikunäitajaid.
As a result of the survey, it turned out that half of the Tartu County local governments have not been able to fully use their social protection budget resources.
Uuringu tulemusena selgus, et pooled Tartu maakonna vallad ei ole suutnud sotsiaalse kaitse eelarvelisi ressursse osaliselt kasutada.
The expenditure on social protection in the parishes of Tartu County during 2011-2016
Elanikkonna sotsiaalse kaitse kulud Tartu maakonna valdades aastatel 2011-2016
The author believes that a further research is needed in order to find out the actual needs for social protection amongst population to esnure the fulfillment of tasks and to provide services that truly meet people’s expectations and needs.
Töö autori arvates võiks konkreetset uuringut edasi arendada teemal, milline on elanikkonna tegelik vajadus sotsiaalsele kaitsele ning tagada selle kaudu elanike ootustele ja vajadustele vastav ülesannete täitmine ja teenuste osutamine.
To conduct the study, a combination of data analysis methods has been used.
Uurimuse läbiviimiseks on kasutatud kombineeritud meetodit.
Throughout the years, statistics have been used to reflect the total amount spent on social protection system.
Statistika vahendusel on läbi aastate kajastatud sotsiaalse kaitse süsteemi panustatud kogukulutuste summasid.
However, there is no proper overwiev of how much and effectively the resources are actually being used in local governments.
Samas puudub põhjalikum ülevaade, kui palju ja efektiivselt sotsiaalse kaitse süsteemi panustatud ressurssidest tegelikult kohalikes omavalitsustes ära kasutatakse.
Additionally, gualitative semi-structured individual interviews were carried out with four social worker.
Andmete kogumiseks on kasutatud kvalitatiivset poolstruktureeritud individuaalintervjuud.
The aim of this Master Thesis is to give an overview of the expenditure on social protection in the parishes of Tartu County during 2011-2016.
Magistritöö eesmärk on anda ülevaade Tartu maakonna valdade elanikkonna sotsiaalse kaitse kuludest perioodil 2011-2016 ja uurida põhjuseid, miks jäävad mõne sotsiaalse kaitse valdkonna võimalikud ressursid kasutamata.
The thesis examines how big can be the fraction of energy consumption provided by renewable energy sources.
Töö autor uuris, kui suurt osa tarbitavast energiast on võimalik katta taastuvenergiaallikatest.
Heating of hot tap water in building from renewable sources
Hoone tarbevee soojendamine taastuvenergiaallikatest
It is also concluded, that when the solar power production is scaled to the same level as water heater consumption, it can efficiently provide all the needed electricity 6 months per year.
Lisaks on ka välja selgitatud, et skaleerides päikeseenergia arvutuslik tootmismaht samale tasemele soojaveeboileri tarbimisega, on võimalik efektiivselt varustada energitarbimine päikeseenergiaga kuuel kuul aastas.
In this thesis it is concluded that when the wind power production is scaled to the same level as water heater consumption, it can efficiently provide all the needed electricity 7 months per year.
Töös on jõutud järeldusele, et juhul kui tuuleenergia arvutuslik tootmismaht on skaleeritud samale tasemele soojaveeboileri tarbimisega, on võimalik efektiivselt varustada energiatarbimine tuuleenergiaga seitsmel kuul aastas.
Also, heat losses in hot water heater is examined.
Samuti on uuritud soojaveeboileri soojuskadusid.
Due to these reasons, supply of hot water heater is heavily dependant on main electrical grid.
Sõltuvalt eelnevatest põhjustest, on hoone tarbevee soojendamine tugevalt sõltuvuses ühendusest üldvõrguga.
This thesis researches the amount energy that is required to provide continous supply to hot water heater.
Töös uuriti vajaminevat elektrienergia hulka soojaveeboileri püsivaks toiteks.
This thesis has been written to examine the usage of renewable sources to provide hot tap water in a household.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida taastuvate energiaallikate, päikese- ja tuuleenergia kasutust sooja tarbevee soojendamisel.
It does not prove reasonable to increase the price level, except for the private person segment.
Hinnataseme tõusu ei ole mõistlik rakendada, va. eraisikute segmendile.