natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Developing entrepreneurship should be an important priority to secure citizens’ utter welfare.
Omavalitsuste huvides on vaja arendada ettevõtlust, et tagada elu jätkumine ka väljaspool linnapiirkondi.
At the same time the level of income tax has increased.
Valla omavahenditest makstav ettevõtlustoetuse maht on suurenenud pärast majanduslangust.
The object of this study is the municipality of Rõuge and the used methodology is qualitative, where secondary data is put to use.
Suurenemas on turismiettevõtete arv, mida soodustab kaunis loodus ja tänu millele on Rõuge muutumas oluliseks turismisihtkohaks Võrumaal.
This shows that there are still courageous and motivated people living in Rõuge.
FIE-de suur arvukus ja osaühingute arvu kasv on suurendanud ka Rõuge valla ettevõtlusaktiivsust, mis tõestab, et Rõuge vallas elab ettevõtlikke inimesi, kellel on riskijulgust ning motivatsiooni.
The percentage of joint-stock companies has also risen due to a change of law.
Samas on suurenemas ka osaühingute osakaal, mille kasvu on soodustanud 01.01.2011 jõustunud seadusemuudatus, mille kohaselt saab ettevõtet asutada ilma kohest sissmakset tegemata.
By 2021, Järvselja has provided practical higher education in forestry for 100 years.
Aastaks 2021 on Järvselja võimaldanud metsandusliku kõrghariduse praktilist õpet 100 aastat.
The results show that Järvselja's infrastructure needs to be renewed and supplemented to meet the needs of different target groups.
Tulemused näitasid, et Järvselja taristu vajaks uuendamist ja täiendamist, et rahuldada erinevate sihtgruppide vajadusi.
In terms of unique scientific and educational values, Järvselja has the potential to continue to offer practical forest and nature education to the wider society.
Unikaalsete teadus-hariduslike väärtuste poolest on Järvseljal potentsiaal jätkata praktilise metsa- ja loodushariduse pakkumist laiemale ühiskonnale.
Also, two demonstration study programs were organized as sample projects in Järvselja.
Lisaks korraldati eraldi projektidena kaks näidisõppeprogrammi Järvseljal.
Improving Nature Education and Recreation in Järvselja Training and Experimental Forest Centre
Loodushariduse ja rekreatsiooni arendamine Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas
During the work, there was active cooperation with the Järvselja Õppe- ja Katsemetskond and the results can be taken as recommendations to be implemented in the Järvselja development plan.
Töö jooksul tehti aktiivselt koostööd Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnaga ning antud töö tulemusi võiks käsitleda soovitustena, mida rakendada Järvselja arengukavas.
Previously, the visitor load of Järvselja and the infrastructure related to tourism have been studied, but the nature education side has not been studied that much.
Varasemalt on uuritud Järvselja külastuskoormust ja turismiga seotud taristut, mitte niivõrd loodushariduslikku poolt.
As a result, a verbal and graphic description of Järvselja's existing infrastructure and its condition was completed; an overview of EMÜ students, school teachers and the interests of nature tourism entrepreneurs in Järvselja was made; two sample study programs for school students were made in Järvselja and a verbal and graphic proposal to improve Järvselja's infrastructure was made.
Töö tulemustena valmisid sõnaline ja graafiline kirjeldus Järvselja olemasolevast taristust ning selle seisukorrast; ülevaade EMÜ üliõpilaste, kooliõpetajate ja loodusturismi ettevõtjate huvidest Järvseljal; kaks näidisõppeprogrammi kooliõpilastele Järvseljal ning sõnaline ja graafiline ettepanek Järvselja taristu täiendamiseks.
In methodology the author used analyzing research articles; map analysis; QGIS mapping software; field work in Järvselja; surveys for three different target groups (using a combination of qualitative and quantitative research methods).
Metoodikas analüüsiti teadusartikleid, teostati kaardianalüüs, kasutati QGIS kaarditarkvara, käidi Järvseljal välitöödel ja koostati kolmele erinevale sihtrühmale küsitlused, kasutades kombineeritult kvalitatiivset ja kvantitatiivset uurimismeetodit.
The aim of this paper is to make a proposal to improve the infrastructure of Järvselja and to carry out study programs in accordance with the current circumstances of Järvselja and the interests of various interest groups.
Käesoleva magistritöö eesmärk on vastavalt Järvselja praegustele oludele ning erinevate osapoolte huvidele teha ettepanek Järvselja taristu korrastamiseks ja täiendamiseks, et võimaldada paremini kasutada sealseid looduspuhkuse ning -hariduse võimalusi.
The results of the analysis create better opportunities to accommodate needs of the elderly people.
Analüüsi tulemused loovad paremad võimalused eakate vajaduste paremaks mõistmiseks.
One of the most common diagnoses of mental disorder is dementia, which is defined as a variety of memory problems.
Üheks levinumaks vaimse häire diagnoosiks on dementsus, mida defineeritakse üldmõistena erinevate mäluga seotud probleemidega.
Dealing with the diagnosis of dementia in the elderly requires special attention and a firm approach from those who look after them.
Dementsuse diagnoosiga eakatega tegelemine nõuab erilist tähelepanu ning kindlat lähenemist nendega tegelevatelt inimestelt.
As a result, many Estonian care institutions received financial support to improve their yard area.
Seeläbi said paljud Eesti hooldekande asutused oma õueala parandamiseks rahalisi toetusi.
The selection includes minimalist designs as well as complex solutions.
Valikus on minimalistlike kujundusi kui ka hästi läbimõeldud lahendusi.
In Estonia, the Ministry of Social Affairs has previously organized a call for applications to support the adaptation of dementia services.
Eestis Sotsiaalministeeriumi poolt on varasemalt korraldatud dementsete inimeste teenuskohtade kohandamise toetamiseks taotlusvooru.
This is the method how to investigate the existing gardens for the elderly which are established both in Estonia and foreign countries.
Seeläbi uuritakse olemasolevaid eakatele inimestele rajatud aedu nii Eestis kui ka välismaal.
Precise instructions for planning garden facilities can be found in the professional literature, but real garden design solutions provide a clearer overview of how design, garden elements and facilities create a unified ensemble of how and whether they are used by the target group.
Erialasest kirjandusest leiab aia rajatiste planeerimisel täpseid juhiseid, kuid aedade reaalsed kujunduslahendused loovad selgema ülevaate, kuidas kujundus, aiaelemendid ja rajatised loovad ühtse ansambli ning kuidas ja kas neid sihtrühma poolt kasutatakse.
By creating an environment that supports the daily lives of older people, it also reduces and prevents potential health problems for both the elderly and even for the staff who takes care of them on a daily basis.
Luues keskkonna, mis toetab kujundusega vanurite igapäeva elu ja töötajatele eakatega tegelemise võimalusi, vähendab ja ennetab see tervislikke probleeme nii eakatele inimestel kui ka hooldekodu töötajatele.
The aim of this work research is to find answers through the professional literature about the changes take place in the brain and physical body of older people.
Käesoleva töö eesmärgiks on läbi erialase kirjanduse leida vastused, millised muutused toimuvad eakate inimeste mõtlemises ja füüsilises kehas.
Previous studies have shown that the therapeutic garden creates various processes that stimulate the senses and heal the physical body.
Erinevatest uuringutest on selgunud, et teraapiline aed loob erinevaid meeli ergutavaid ja füüsilist keha parandavaid protsesse.
In the course of the analysis of the gardens, criteria’s have been found from the literature which must be taken into account when planning the garden for people with dementia.
Aedade analüüsi käigus on leitud valitud aedadele kirjandusest välja tulnud kriteeriumid, mida tuleb arvestada aia planeerimisel dementsust põdevatele inimestele.
The aim was to improve the provision of nursing home services in the outdoor area and in addition, to support the acquisition of the necessary appliances.
Eesmärgiks oli toetada hoolekande asutuste tegevuste kvaliteedi parandamist õuealal kui ka teenuste osutamiseks vajalike vahendite soetamist.
Therefore, the approach to the topic before planning the garden creates favorable prospects for a person engaged in landscape architecture, who is going to design garden for a nursing home.
Seega loob teema käsitlus enne aia planeerimist soodsad väljavaated maastikuarhitektuuriga tegelevale inimesele, kes tegeleb hooldekodu aia kujundamisega.
Planning a garden for a aged care homes involves various aspects that arise from needs of the target group who uses the garden and the therapeutic garden the most.
Hooldekodule aia planeerimine hõlmab erinevate aspektidega arvestamist, mis tulenevad aia kasutaja sihtrühma vajadustest ning üleüldistest teraapilise aia printsiipidest.
The author's vision of suitable design techniques and the use of garden elements is attached.
Lisatud on autoripoolne nägemus headest kujundusvõtetest ning aiaelementide kasutamisest.
In this design project, the author has applied the results of observing the gardens, which has given the design of the landscape architecture of the courtyard of Kassisilma 9 care home and Tiigrisilma park.
Aedade vaatluse tulemusi on rakendanud autor oma kujundusprojektis, millega on antud maastikuarhitektuuriline disainkujundus Kassisilma 9 hooldekodu sisehoovile ja Tiigrisilma pargile.
The most representative part of the project area is the front of the building, as it carries an important purpose for entrances to be easily and quickly noticeable.
Hoonete esinduslikum osa jääb tänava poole, mille roll on jääda külastajatele silma ning hoonete sissepääsud oleksid hästi leitavad.
The treatment of the whole topic in this research provides enough ground to find a well-thought-out garden design solution for a new care home. A dendrological inventory have been carried out in the project area and the new plant material have been selected.
Kogu teema käsitlus antud töös annab piisava kasvulava uue hooldekodu läbimõeldavama aiakujunduslahenduse leidmiseks.
The focus of the design of the park area is a meander path which goes through the whole area, where the walker starts and ends the journey at the same place.
Pargiala kujunduse fookuseks on ala läbiv looklev teerada, mille läbimisel jõuab inimene alguspunkti tagasi.
Landscape Arhitecture Design Project for Retirement home at Kassisilma 9
"Kassisilma 9" Hooldekodu Maastikuarhitektuuriline kujundusprojekt
The selection of the analyzed gardens is based on various therapeutic garden design solutions.
Analüüsitavate aedade valikul on lähtutud erinevatest aiakujundus lahendustest eakate inimestele suunatud aedades.
The nursing homes that have been selected have been able to turn their yard area into a more therapeutic garden.
Siinkohal on valituks osutunud hooldekodud saanud märkimisväärselt oma õueala teraapilisele aiale vastavaks muuta.
The garden for people with dementia is characterized by a circular footpath which colours differs from other road surfaces in the garden.
Dementsete aia muudab iseloomulikuks ringjas jalgtee ja teeraja katendi värvus võrreldes teiste jalgteedega sisehoovis, seda on autor rakendanud ka oma projektalal sisehoovi kujundamisel.
This recearch is based on finding location-based design solutions for the garden of Kassisilma 9 nursing home. Ageing process can bring various physical and mental challenges that change the way people are able to move and sense the world around them.
Vananemisega kaasnevad erinevad füüsilised ja vaimsed muutused, mis pärsivad keha liikumist ja tunnetamist ümbritsevas keskkonnas.
Most of the articles are in English.
Enamus artikleid on inglise keelsed.
The work carried out was worked out in a wide variety of articles, most of which were based on experiments and theories.
Tehtud töö käigus sai läbi töötatud suurel hulgal erinevaid artikleid, mis enamuses põhinesid katsetel ja teooriatel.
Processed potato starch is a renewable resource that hopefully reduces the use of non-renewable resources.
Töödeldud kartulitärklis on taastuv ressurss, mis vähendab taastumatute ressursside kasutamist (loodetavasti).
Certainly it is difficult to draw specific conclusions, how profitable is genetically modified Amflora compared with conventional starch potato, because Amflora has been on the market only 2 years.
Kindlasti on veel raske teha konkreetseid järeldusi, kui tasuv on geneetiliselt muundatud Amflora võrreldes tava tärklisekartuliga, sest Amflora on turul olnud kõiges 2 aastat.
In view of the world’s population with a rapid increase, which means that mankind must find alternatives that can compete with the faster growing number of people, it is recognized that conventional breeding varieties can not compete with the genetically modified varieties that are able to receive a significantly higher yields at the same acreages.
Arvestades maailma rahvastiku kiiret tõusu, mis tähendab seda, et inimkonnal tuleb leida alternatiive, mis suudaksid konkureerida järjest kiiremini kasvava inimeste arvuga, peab tunnistama, et tavaaretatud sordid ei suuda konkureerida geneetiliselt muundatud sortidega, mis on võimelised saama sama kasvupinna pealt märgatavalt suuremaid saake.
Thus, on the one hand it is very economical biotechnology product, but at the same time genetically modified organisms raise the level of risks like higher potential for gene flow, antibiotic resistance and especially the potential influence on human health and the environment in general.
Seega on ühelt poolt tegemist väga ökonoomse biotehnoloogilise produktiga, kuid samas tõstatavad geneetiliselt muundatud organismid omakorda riskitaset, mis väljendub geenisiirdes, antibiootikumide resistentsuses ja võimalikust ohust eeskätt inimorganismidele ning keskkonnale üldiselt.
Applications of gene technology using potato as an example
Geenitehnoloogia kasutamise võimalused kartuli näitel
However, I believe that Amflora is very efficient as an industrual GM plant, which allows to simplify the starch-related processes.
Siiski usun, et tegemist on tööstuslikus mõttes väga otstarbeka GM taimega, mis võimaldab lihtsustada tärklisekartuli töötlemisega seotud protsesse.
From the results it can be concluded that potato is a very promising crop that can be modified in accordance with the objectives of genetic technology.
Töö tulemustest võib järeldada seda, et kartul on väga perspektiivikas põllukultuur, mida on võimalik geenitehnoloogia abil muuta vastavalt eesmärkidele.
The basis of making this work was to figure out what are the possibilities of genetic engineering in potato (the selected culture).
Töö koostamisel lähtuti sellest,et millised on geenitehnoloogia võimalused valitud kultuuri (kartuli) aretamisel.
Our aim was to investigate the suitability of potatoes as genetically modified crop and to highlight the risks of GMOs and GMOs future prospects.
Töö eesmärgiks oli uurida kartuli sobivust geneetiliselt muundatud kultuurina ja välja tuua geneetiliselt muundatud kultuuridega seotud riskid ning GMO-de tulevikuperspektiivid.
Whether and how effective this kind of GM potato will be, is going to take some time, because at the moment there have been found some corresponding genes, which are able to make the potato resistance to late blight.
Kas ja kui tasuv on selline GM kartul selgub ilmselt lähiaastate jooksul, sest hetkel on leitud juba vastavaid geene, mis suudavad põllutingimustes muuta kartulit lehemädaniku kindlaks.
In 2010, Amflora got a „green light" for cultivation and from then it is gaining more and more momentum in Europe.
2010. aastal kasvatusõiguse saanud Amflora tärklisekartuli kasvatus on Euroopas kogumas järjest rohkem hoogu.
One of the most important future prospects for the potato is genetically modified potato that has resistance for late blight.
Üheks olulisemaks kartuli tulevikuperspektiiviks on geneetiliselt muundatud kartul, millel oleks lehemädanikukindlus.
The main sources were databases and as well as the Internet.
Töö koostamisel kasutati põhiliselt andmebaase, aga ka interneti-allikaid, kust valiti välja sobivad artiklid vastavalt otsingu märksõnadele.
Effects of transportation infrastructure on wildlife and the reduction of those effects
Transpordiinfrastruktuuri mõjud loomastikule ja nende vähendamine
Second, it disturbs everyday life for wild animals and third, it increases human activity in roadside areas.
Teiseks häirib transpordiinfrastruktuur loomade igapäevast elu ja kolmandaks võib selle rajamine intensiivistada teede piirkonnas inimtegevust.
Transportation infrastructure has many negative effects on fauna.
Transpordiinfrastruktuur avaldab loomastikule mitmesuguseid negatiivseid mõjusid.
Overpasses are usually more expensive to construct, but they are suitable for a bigger number of species.
Tee kohal olevad läbipääsud on mõnevõrra kallimad, kuid need sobivad suuremale arvule loomaliikidele.
Most animals prefer wider passes, but some smaller animals prefer narrower tunnels.
Kui üldiselt on paremad loomade jaoks laiemad läbipääsud, siis väiksemad loomad võivad eelistada kitsamaid tunneleid.
Underpasses can be tunnels, road viaducts, bridge extensions, culverts.
Teealusteks läbipääsudeks on tunnelid, sillad üle orgude, sillapikendused, teetruubid.
In hilly landscapes and places, where road is elevated underpasses are the best solution.
Künklikel aladel ja seal, kus tee asub kõrgemal, on sobivad teealused läbipääsud.
The choice between overpasses and underpasses depends on the landscape.
Kas ehitada läbipääs tee kohalt või tee alt sõltub maastikust.
Fencing helps to reduce animal fatalities from traffic accidents.
Tarastamise eesmärgiks on takistada loomade sattumist teedele, millega välditakse liiklusõnnetuste toimumist.
Fencing has to be combined with animal crossings in order to compensate for barrier effect.
Selleks, et vältida tarastamisest tulenevat barjääriefekti tugevnemist tuleb koos taradega luua loomadele ka läbipääsud.
Traffic density also increases accidents.
Tarade puuduseks on see, et nad suurendavad teede barjääriefekti veelgi.
Impact of transportation infrastructure on fauna and measures to reduce it The aim of this thesis is to find solutions for diminishing transportation infrastructure’s negative effects on wildlife by making suitable adjustments to it. Only road transportation infrastructure is considered in the thesis and railway, water and air transport infrastructure is neglected.
Kuigi transpordiinfrastruktuur häirib loomastikku, siis on mitmeid võimalusi, kuidas transpordiinfrastruktuuri kohandada, et selle mõjusid vältida, leevendada või kompenseerida.
In addition exit gates have to be placed for allowing animals to escape from the road area.
Tarastamise korral on oluline, et maanteele sattunud loomadel oleks võimalik sealt lahkuda, milleks tuleb rajada ühes suunas läbitavad väravad.
There are two basic types of adjustments.
Esimesed kaks erinevad üksteisest laiuse poolest.
Transport infrastructure decreases the habitat for wild animals and the roads create a barrier effect, which fragments habitat into smaller patches.
Esiteks ohustab transpordiinfrastruktuur loomastikku vahetult, sest loomad võivad teed ületades sõidukitega kokku põrgates hukkuda.
First ones, help animals to cross road and second ones, keep the way from roads in order to avoid accidents.
Kaks põhilist rajatiste tüüpi on läbipääsud, mis võimaldavad loomadel teid ületada, ja tõkked, mis takistavad loomadel teele sattumast.
Wildlife passes should be covered with vegetation.
Läbipääsude juures on oluline nende laius ning kaetus taimestikuga.
Underpasses for large animals must have sufficient height for the species.
Teealuste läbipääsude juures on lisaks laiusele tähtis ka kõrgus.
The thesis is a research essay, which is mostly based on articles from international peer-reviewed journals.
Loomastikuga arvestavad transpordiinfrastruktuuri rajatised on suunatud põhiliselt infrastruktuurist loomastikule tulenevate mõjude leevendamiseks.
Unfortunately they increase barrier effects and therefore they have to be combined with overpasses or underpasses.
Seetõttu kombineeritakse tarasid läbipääsudega.
Studied stands are located in Southern and in Southeast Estonia.
Uuritud puistud asuvad Lõuna- ja Kagu - Eestis.
Carbon storages in a pine stands of different ages
Süsiniku varud erineva vanusega palumännikutes
The model tree method was used for estimation of biomass of trees and field work was carried out in autumn 2015.
Puistu maapealse osa biomassi ja produktsiooni hindamiseks kasutati mudelpuude meetodit ja välitööd viidi läbi 2015 aasta sügisel.
The share of stems of whole biomass increased with stand age, reaching up to 85%.
Tüve osakaal kogu biomassist suurenes puistu vananedes, tõustes kuni 85%-ni vanimas uuritud puistus.
The aim of this study was to estimate carbon accumulation in above ground biomass of pine stands in different ages.
Töö eesmärgiks oli hinnata erineva vanusega palumännikute maapealse osa biomassi ja sellesse akumuleerunud süsiniku kogust.
Above ground biomass in studied stands were 3,8, 12,2, 98,2 and 185,2 t ha-1 in 4-,9-, 25- and 45- year-old stands, respectively.
Uuritud männikute maapealse osa biomassid olid 3,8, 12,2, 98,2 ja 185,2 t ha-1 vastavalt 4-, 9- , 25- ja 45-aastastes puistutes.
Four different stands 4 y., 9 y., 25 y and 45-year-old) were involved in present study.
Hinnanguid tehti erine vanusega (4 a., 9 a., 25 a. ja 45 a.) puistutes.
Carbon storage in above ground biomass of trees was 1,8, 5,7, 46,3 and 86,7 t C ha-1 in 4-,9-, 25- and 45- year-old stands, respectively.
Puude maapealses biomassis talletatud süsiniku varud nendes puistutes olid vastavalt 1,8, 5,7, 46,3 ja 86,7 t C ha-1 .
The mean annual increment of stem mass was highest in oldest (45-year-old) stand being 4,1 t ha-1 which can be considered quite good production.
Keskmised aastased tüvemassi juurdekasvud eespool toodud vanustes olid 0,9, 1,3, 3,9 ja 4,1 t ha-1 .
The data originates from the database of Statistical Office of Estonia.
Andmed pärinevad Eesti Statistikaameti andmebaasist.
As the number of occupancy and use permits issued during a year is an essential statistical indicator, there is basis for studying its change.
Kuna aasta jooksul väljastatud kasutuslubade arv on oluliseks statistiliseks näitajaks, on alust selle muutumise uurimiseks.
The data has been analysed with different statistical methods and visualized.
Andmeid on erinevate statistiliste võtetega analüüsitud ning visualiseeritud.
The continuation of this study can be conducted after formation of new data.
Jätkuuuringuid saab viia läbi aja möödudes uute andmete tekkimise järel.
For regional politics and for other fields as well the structure of dwellings issued with occupancy and use permits is important also.
Regionaalpoliitika ning ka teiste valdkondade jaoks on tähtis ka kasutusse lubatud eluruumide struktuur.
The structure and dynamics of new dwellings with occupancy and use permits in Estonia from 1996 to 2011
Kasutusse lubatud uute eluruumide struktuur ja dünaamika Eestis aastatel 1996 - 2011
As a result of the thesis the structure and dynamics have been charted from 1996-2011.
Töö tulemusena on kaardistatud dünaamika ning struktuur vahemikus 1996 – 2011.
Trends about the change of average size and the relative importance of different types of dwellings has been pointed out.
Välja on toodud trendid eluruumide keskmiste suuruste ning erinevate elamutüüpide osatähtsuse muutuse kohta.
The thesis concentrates more thoroughly on charting the structure and dynamics of new dwellings in Estonia and pointing out trends and bringing out mutual relations.
Töö keskendub eelnevatest uuringutest põhjalikumalt Eestis uute eluruumide struktuuri ja dünaamika kaardistamisele ning trendide ja omavaheliste seoste välja toomisele.
Also the number of occupancy and use permit and the ratio of living spaces per 10 000 residents in different counties has been visualized.
Samuti on visualiseeritud kasutuslubade arv maakondade lõikes koguarvuna ning suhtarvuna 10 000 elaniku kohta.
The thesis could be used to investigate the relation between the structure and dynamics of new dwellings and other economic indicators.
Tööd saab kasutada selgitamaks välja uute eluruumide struktuuri ja dünaamika seotust teiste majandusnäitajatega.