natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average melting point of backfat and shoulder fat was not differed significantly also (respectively 35.08 and 36.38 ºC), but the leaf fat had the highest value (47.45 ºC).
Keskmine sulamistemperatuur oli selja-, ja turjapekil oluliselt ei erinenud (vastavalt 35,08 ja 36,38 ºC), kõrgem oli see näitaja ploomirasval (47,45 ºC).
The study contained 10 pig carcases.
Magistritöö käigus uuriti 7–10 erineva sea lihakehalt selja-, turjapekki ja ploomirasva.
Productivity and nutrient retention of lakes on seasonal, interannual and morphometric scales
Järvede produktiivsuse ja toitainete peetuse sesoonsus, aastatevahelised erinevused ning sõltuvus järvede morfomeetriast
Present thesis summarizes for Lake Võrtsjärv: the first data on seasonal changes of the ecosystem metabolism based on high frequency measurements; the reconstruction of long term series of phytoplankton primary production by bio-optical modelling; the incoming and outgoing fluxes of carbon, nitrogen, phosphorus, and silicon; and gives an overview of phosphorus retention in Lake Võrtsjärv compared with 54 lakes and reservoirs in different climate regions around the world.
Käesolev töö: määratleb Võrtjärve kui suure ja madala eutroofse parasvöötme järve metabolismitüübi ja rolli nii regionaalses kui globaalses süsinikuringes; koondab Võrtsjärve primaarproduktsiooni (PP) pikaajalised muutused ning täidab PP andmestikus olevad lüngad modelleerimise abil; annab ülevaate Võrtsjärve sisse- ja väljavoolude süsinikuühendite ja toiteainete hulkadest; ning hindab fosfori kinnipidamist 54. erinevas maailma järves.
Despite the considerable percentage of inland waters in the temperate zone land cover, their role in the global carbon balance is not clear and the existing data suggest large type specific differences.
Hoolimata siseveekogude rohkusest parasvöötmes, mis on limnoloogiliselt enim uuritud piirkond Maal, ei ole meil senini selget ülevaadet nende veekogude rollist globaalses süsinikubilansis.
Respiratory CO2 release from inland waters is a major process in the global carbon cycle, retaining more than half of the carbon flux from terrestrial sources that otherwise would reach the sea.
Tänu mageveekogudes toimuvale fotosünteesile tarbitakse esmatootjate (primaarprodutsentide) poolt ära rohkem kui pool kogu maismaal toodetavast süsihappegaasist, mis vastasel juhul jõuaks meid ümbritsevasse keskkonda.
Phytoplankton primary production in situ measurements with monthly frequency started in Võrtsjärv already in 1982 but the dataset has many gaps.
Primaarproduktsiooni mõõtmistega tehti algust 1982. aastal, kuid kogutud andmeridades esineb kahjuks mitmeid "auke".
In the global change context even small changes in photosynthesis and respiration rates and/or in the loadings of organic matter or nutrients (e.g. phosphorus) may change the metabolic type of the lake and turn it from autotrophic to heterotrophic system or vice versa.
Globaalses kontekstis võib ka väikene nihe nii primaarproduktsiooni kui hingamise tasakaalus, põhjustatuna näiteks orgaanilise aine või toiteainete (näiteks fosforiühendite) sissevoolu muutustest, muuta järve kui terviku ainevahetuse tüüpi.
Todays in situ sondes fitted with sensitive and accurate optical oxygen probes have become a useful tool for estimating lake ecosystem metabolism through high frequency continuous measurements.
Valguse ööpäevane ja aastaajaline muutlikkus ongi üheks peamiseks põhjuseks veekogude metabolismitüübi kujundamisel.
The strongly lake-type-specific balance between primary production and respiration determines whether a lake acts regionally as a net sink or source of CO2.
Veekogudes toimuva primaarproduktsiooni ja hingamise alusel saab järved jagada kahte erinevasse ainevahetuse tüüpi: CO2 tootvateks (heterotroofseteks) ja CO2 talletavateks (autotroofseteks).
Regular measurements of nutrients and ecosystem components started in 1960s.
2008. aastal alustati süsinikubilansi koostamiseks vajalikke uuringuid ka Võrtsjärve suurematest sissevooludes ning väljavoolus.
Long-term observations across many years define the range of natural variability of ecological systems and provide a baseline from which to assess whether a system has changed significantly.
Muutused erinevate tegurite osas, mis mõjutavad primaarproduktsiooni või hingamisprotsesse, võivad toimuda ajaliselt üsna kiiresti (tundide ja päevade jooksul), mistõttu oli neid seni kord kuus toimunud vaatluste abil väga raske jälgida.
Despite the fact that the conditions in the studies differ from those of Estonia, the thesis can be used as a basis material for similar studies to be carried out in local conditions.
Hoolimata faktist, et uurimuste tingimused ei vasta Eestis esinevatele, saab tööd kasutada platvorm-materjalina sarnaste uurimuste läbiviimiseks kohalikes oludes.
In the last few years there’s been an increase in the numbers of red deer in Estonia also.
Viimastel aastatel on täheldatud punahirve arvukuse tõusu ka Eestis.
The latest published statistics show that in between 2010 and 2011 there has been nearly 16% increase.
Hiljutised andmed näitavad ligi 16%-list tõusu 2010 ja 2011 aasta võrdluses.
An overview of red deer damages in Central Europe
Ülevaade punahirve kahjustustest Kesk-Euroopas
Red deer damages in Central Europe forests are considerable because of the high numbers and wide range of red deer.
Kesk-Euroopas tekitab punahirv arvestatavaid kahjusid metsades tänu suurele arvukusele ja levikule.
Stem decay after bark peeling affects more than 60% of stems in some places.
Koorimise järgset seenhaigustega nakatumist täheldati kohati üle 60%-il tüvedel.
Red deer is a species with increasing population throughout its distribution range.
Punahirv on püsivalt kasvava arvukusega ulukiliik.
The aim of the thesis is to describe the damages inflicted by red deer based on studies conducted in Europe and published in scientific journals.
Kärpimist, koorimist ja sarvedega hõõrumist on kirjeldatud Euroopas ilmunud teadusartiklite põhjal.
The most damage by browsing appears to be in rowan, willow and ash.
Ilmneb, et kärpimise teel enim kahjustatavateks liikideks võib pidada pihlakat, saart, paju.
Bark peeling occurs more in species with thinner bark.
Koorimiseks eelistatavateks puudeks on õhema koorega eksemplarid.
The higher claimed price of a food item did not significantly affect the perceived quality in none of the cases.
Toiduaine kallim hind ei mõjutanud oluliselt tajutavat kvaliteeti ühelgi juhul.
About the impact of food item’s price on perceived quality and hedonic attributes based on a concrete research
Hinna mõjust toiduaine tajutavale kvaliteedile ning hedonistlikele omadustele konkreese uuringu põhjal
If the findings were applicable to population and other product categories, it could be suggested that in some cases, price might have an impact on perceived product’s attributes among Estonian consumers.
Kui tulemused kehtiksid ka üldkogumi puhul, võib eeldada, et teatud juhtudel võib toiduaine hind mõjutada Eesti tarbijate poolt tajutavaid toote omadusi.
By using t-test and content analysis, it was concluded that among this sample the claimed price of food item has significant positive impact on its taste only among inexperienced consumers.
Keskväärtuste võrdlemist ning kontentanalüüsi kasutades leidis autor, et antud valimi puhul on toiduaine väidetaval hinnal oluline positiivne mõju selle maitsele üksnes vähekogenud tarbijate seas.
The higher claimed price of a food item affected the expectations of its quality and in the case of higher price, respondents were more critical in evaluating the product’s attributes.
Toiduaine väidetav hind mõjutas tarbijate eeldusi toiduaine kvaliteedi suhtes ehk kallima hinna korral hinnatakse toote omadusi kriitilisemalt.
The author combined experiment with a survey and asked total of 121 participators to evaluate a chocolate bar after tasting it. For approximately half of the participators, lower retail price of the product was claimed and for the rest, higher price was stated, with chocolate bar being the similar for the total sample.
Eesmärgi saavutamiseks ühendas autor küsitluse eksperimendiga ning palus 121 vaatlusalusel anda hinnang šokolaadibatoonile pärast selle proovimist, esitledes ühele osale vaatlusalustest toodet kallimana ning teisele odavamana.
However, it should be noted that higher prices can increase the consumers’ expectations and demands regarding to the product’s quality.
Siiski tuleb arvestada, et kõrgema hinna korral võivad ka tarbijate nõudmised toote omaduste suhtes kasvada ehk pakkudes toodet kallimalt, peab ka selle kvaliteet kõrgem olema.
The aim of given thesis was to investigate whether price affects the perceived quality and hedonic characteristics of a food item by using Estonian examinees since the extent of previous studies researching this relationship has remained marginal within the country.
Töö eesmärgiks oli tuvastada kas ja kuidas hind mõjutab vaatlusaluste hinnangut toiduaine tajutavale kvaliteedile ning hedonistlikele omadustele seni põhjalikumalt uurimata Eesti tarbijate puhul.
By using the result that price has a significant positive impact on the taste of food item among inexperienced consumers, companies might exploit this finding and improve the perceived taste by launching new and unknown product with a higher price.
Antud valimi puhul ilmnenud tulemust (vähekogenud tarbijate hinnang toiduaine maitsele oli kõrgem kallima toote puhul) võivad tootjad ning kaupmehed edukalt ekspluateerida ning tõsta hinnangut toiduaine maitse kohta, pakkudes toodet kallima hinnaga.
Detail planning in nature conservation areas
Detailplaneeringute koostamine looduskaitsealadel
Only active, motivated people who highly appreciate their environment can ensure the preservation of landscape values in space.
Vaid aktiivne ja motiveeritud, oma elukeskkonda kõrgelt hindav, kohalik kogukond tagab maastikuliste väärtuste säilimise ruumis.
The bottlenecks which came out from the interviews show, that there is no unity in Estonian planning field.
Intervjuudest välja tulnud kitsaskohad näitavad aga, et tänases Eesti planeerimisruumis puudub ühtsus.
When getting acquainted with the bottlenecks of the planning system in Estonian nature protection areas, in the chapter of discussions, conclusions and suggestions with example of European countries solutions to these situations were given, as well as examples concerning European experience to direct spatial planning in nature protection areas.
Tutvudes Eesti looduskaitsealadel planeerimissüsteemi kitsaskohtadega pakuti arutelu, järelduste ja soovituste peatükis Euroopa riikide näitel välja lahendusi nendele olukordadele, samuti toodi Euroopa baasil välja näiteid looduskaitsealadel ruumilise planeerimise suunamisest.
When working out these principles one cannot forget, in addition to valuable nature and landscape, local people and interested parties are entitled to decent conditions and they have to be guaranteed economic opportunities so that human activity would last in regions with different restrictions.
Neid põhimõtteid välja töötades ei tohi unustada, et lisaks loodus- ja maastikuväärtustele tuleb tagada kohalikele inimestele ja huvitatud isikutele inimväärsed tingimused ja majanduslikud võimalused selleks, et inimtegevus ka mitmete piirangutega piirkondades edasi kestaks.
When conducting interviews, it turned out that there were several interpretations of law as everyone pleased (the initial task not issued, to set stipulations to construction by means of designing stipulations), the bottlenecks of practice (too little interest by local community, too few base documents when making decisions) and good solutions as well (dense cooperation between officials at an early stage, a long-term, elaborate vision of development in local community).
Intervjuude käigus tuli välja nii mõnedki seaduse omamoodi tõlgendused (lähteülesande mitte väljastamine, ehitustegevusele tingimuste seadmine projekteerimistingimuste kaudu), praktika kitsaskohad (vähene kogukonna huvi, otsuste tegemisel vähene baasdokumentide olemasolu) ja ka head lahendused (varajane ja tihe koostöö ametkondade vahel, pikaajaline läbimõeldud kohaliku omavalitsuse arenguvisioon).
There is no nation-wide vision in Estonia how to carry out planning process and the assessment of different impacts, this is why officials are often quite free to direct them on their own.
Eestil puudub üleriigiline visioon, mille järgi planeerimisprotsesse ning erinevat liiki mõjude hindamisi läbi viia, seetõttu on ametnikel üsna lai vabadus neid oma parema äranägemise järgi suunata.
The aim of the present master’s thesis was to study the principles of putting together detailed planning, under the main focus is mutual partnership between local communities, reserve administrator, landowner/developer and interested parties and their role when preparing documents for planning.
Käesoleva magistritöö eesmärk oli uurida detailplaneeringute koostamise printsiipe - põhitähelepanu all on kohaliku omavalitsuse, kaitsealavalitseja, maaomaniku/arendaja ja huvitatud isikute omavaheline koostöö ja roll planeeringudokumendi valmimisel.
When working with the theoretical part of the study, the author got a versatile overview how the planning process functions and which aspects are important to take into consideration.
Käesoleva töö teoreetilist osa läbi töötades sai töö autor mitmekülgse ülevaate sellest, kuidas looduskaitsealadel planeerimisprotsessid käivad ning milliseid aspekte peab sealjuures silmas pidama.
The theoretical base involves overview of Estonian planning system and the ones used in Europe.
Töö teoreetiline baas koosneb Eesti ja Euroopa planeerimissüsteemi kirjeldusest.
The involving into putting together process has to be versatile, in addition to civil servants, experts, advisors and stakeholders, citizens and landowners should have sufficient opportunity to participate.
Selleks, et looduskaitsealadel ruumilise planeerimise protsessi terviklikult arendada tuleks välja töötada üleriigilised põhimõtted (nt maastikupoliitika), mille koostamisse kaasamine peab olema mitmekülgne – lisaks riigiametnikele, ekspertidele, nõuandjatele ja sidusrühmadele tuleb luua piisav võimalus kaasa rääkida ka kodanikel ja maaomanikel.
The form of interview to be carried out was half-structured interview.
Intervjuude läbiviimiseks kasutati poolstruktureeritud intervjuude vormi ja analüüsiks kvalitatiivse uurimismeetodi põhistatud teooriat loova uurimuse põhiprintsiipe.
In order to entirely develop the process of spatial planning in nature protection areas, the nation-wide principles should be worked out.
Looduskaitsealadel detailplaneeringute koostamine on niivõrd keerukas protsess, et kaalutletud ja hiljem igakülgselt loodus- ja maastikukaitseliste põhimõtetega sobitumiseks on vaja põhjalikku baasmaterjali.
The need for autonomy was stressed the fact that nature conservation area was politically neutral, no one is forced to deal with it - they wanted themselves.
Autonoomsuse vajaduse puhul rõhutati asjaolu, et looduskaitse oli poliitiliselt neutraalne valdkond, kedagi ei sunnitud sellega tegelema – ise taheti, ise tegeleti.
Most of the subjects at the beginning of the career lacked clear objectives.
Enamusel uuritavatel puudusid karjääri algul selged eesmärgid.
It is noteworthy that six subjects had mandatory activities in nature conservation work at the beginning of their career but were absent at the end of their career.
Märkimisväärne on, et kuuel uuritaval olid kohustuslikud tegevused looduskaitselises töös karjääri alguses, kuid puudusid lõpus.
All subjects noted that they are satisfied with their activities reflected in the media.
Kõik uuritavad märkisid, et on rahul nende tegemiste kajastusega meediakanalites.
A total of 13 interviews took place with the laureates until saturation point arrived and no new information was added.
Kokku tehti laureaatidega 13 intervjuud, kuni saabus küllastus- ehk saturatsioonilävi ehk enam uut infot juurde ei lisandunud.
The interviewing process took place as semi-structured interviews which are well suited for investigating the hidden phenomena and for explaining the subjective points of view.
Intervjueerimisprotsess toimus poolstruktureeritud intervjuude kaudu, mis sobivad hästivarjatud nähtuste uurimiseks ja subjektiivsete vaatenurkade selgitamiseks.
As masterminds were highlighted role models of this area (Kumari, Varep et al).
Eeskujudena toodi esile selle valdkonna korüfeesid (Kumari, Varep jt).
Recorded interviews were copied from tapes after which data analysis was carried out using inductive content analysis.
Lindistatud intervjuud litereeriti, pärast mida viidi läbi andmete analüüs, kasutades induktiivset sisuanalüüsi.
Motivation Profile of The Eerik Kumari Prize Laureates
Eerik Kumari preemia laureaatide motivatsiooniprofiil
Factors that played a role in the choices made by the laureates on how to become engaged in the nature conservation, were as follows: the need for autonomy, the impact of role models and childhood vocation.
Mõjurid, mis mängisid rolli laureaatide valikute tegemisel looduskaitsega tegelema hakkamisel, olid järgmised: autonoomsuse vajadus, eeskujude mõju, lapsepõlve kutsumus.
Concerning the attitude towards Eerik Kumari prize came up following sub-categories: personal relationships with Kumari, responsibilities and attachment of the appropriateness of the value of the attitudes, qualification (enrollment in the company of some).
Eerik Kumari preemiaga suhestumisel ilmnes järgmised alakategooriad: isiklikud suhted Kumariga, vastutus ja kinnitus valitud väärtushoiakute kohasusele, kvalifitseerumine (kuulumine teatud seltskonda).
This study is a phenomenological study of narrative displays elements: here are combined different study type principles to give an overview of the career developments of nature conservation masterminds, their motives during different stages of their career and attitude towards the Kumari prize.
Käesolev töö on narratiivsete sugemetega fenomenoloogilise uurimus: siin on kokku viidud eri uurimustüüpide põhimõtted, andmaks ülevaadet looduskaitse korüfeede karjääri arengust ja nende motiividest karjääri eri etappides ning suhestumisest Kumari preemiaga.
The aim of this Master`s thesis was to reasearch Eerik Kumari prize laureates motivational profile.
Antud magistritöö eesmärgiks oli uurida Eerik Kumari preemia laureaatide motivatsiooniprofiili.
The specific reasearch tasks were to find the factors associated with nature conservation; assess changes in the career-long professional goals and explain the meaning of the Eerik Kumari prize for the laureates.
Täpsemateks uurimisülesanneteks oli leida looduskaitsega tegelema hakkamise mõjurid; hinnata tööalaste eesmärkide muutusi karjääri kestel ja selgitada Kumari preemia tähendust laureaatidele.
Topographic maps provide information on historical land cover, but maps do not usually show how land is used.
Topograafilistelt kaartidelt saab informatsiooni ajaloolise maakatte kohta, kuid kaardid ei näita enamasti, kuidas maad kasutatakse.
Data were collected from the National Archives in Tallinn and analyzed in MS Excel.
Andmed koguti Rahvusarhiivist Tallinnas ning analüüsiti programmis MS Excel.
Here you can delve into regulations and look for ways to combine modern grazing with traditional 20th century grazing.
Siinkohal saab süveneda regulatsioonidesse ning otsida võimalusi, kuidas ühildada tänapäevane karjatamine ning 20. sajandi traditsiooniline karjatamine.
The possibilities for further research with this work would be to delve more into the land use of farms in other areas as well (forest lands, yard areas, agricultural lands).
Jätkuuringu võimalused käesoleva töö suhtes oleks rohkem süveneda talundite maakasutusse ka teistel maa-aladel (metsamaad, õuealad, põllumaad).
The main protection objective of Otepää Nature Park is the protection of characteristic natural and heritage landscapes.
Otepää looduspargi peamise kaitseeesmärgina on püstitatud iseloomulike loodus- ja pärandmaastike kaitse.
According to the Lahemaa survey, this was 27.2% in coastal areas and 16.8% inland, which is somewhat lower than in the Otepää survey.
Lahemaa uuringute kohaselt oli selleks rannaaladel 27,2% ja sisemaadel 16,8%, mis on mõnevõrra väiksem Otepää uuringust.
The data used in the work is mainly based on information obtained from 1939 farm magazines.
Töös kasutatud andmed põhinevad peamiselt 1939. aasta talundilehtedelt saadud informatsiooniga.
The theoretical content of the work is mostly written with the help of the e-research library ETERA.
Töö teoreetiline sisu on enamasti kirjutatud Eteadusraamatukogu ETERA raamatukogu kaasabil.
Grazing traditions in Otepää Nature Park at the beginning of the 20th century
Karjatamise traditsioonid Otepää looduspargis 20. sajandi alguses
In support of these, the theoretical part of the work provides an overview of the practices that took place in agriculture at the beginning of the 20th century.
Nende kinnituseks on töö teoreetilises osas toodud ülevaade 20. sajandi alguses põllumajanduses toimunud tavadest.
A similar previous survey was conducted in 2019 for Lahemaa National Park.
Sarnane varasem uuring on koostatud 2019. aastal Lahemaa rahvuspargi kohta.
The aim of the work is to analyze the use of meadow and pastures, the nature of livestock load and livestock units, and the use of grassland covered with trees.
Töö eesmärgiks on püstitatud analüüsida heina- ja karjamaade kasutust, loomkoormuse ja - ühikute olemust ning puudega kaetud rohumaade kasutust.
Part of the grassland in Otepää was covered with stands, the share of which in farms was 28.3% on average.
Osa rohumaast oli Otepääl kaetud puistuga, mille osakaal oli talundites keskmiselt 28,3%.
The ratio of analyzed meadows and pastures in Otepää Nature Park at the beginning of the 20th century showed that on average farms had 0.7 hectares of meadows per hectare of pasture to store winter fodder for animals.
Analüüsitud heina- ja karjamaade suhe Otepää looduspargis 20. sajandi alguses näitas, et keskmiselt oli taludes ühe hektari karjamaa kohta 0,7 hektarit heinamaad talvesööda varumiseks loomadele.
In Otepää, grazing was the main source of income, which means that the stocking density on grasslands is higher.
Otepääl oli karjatamine peamiseks sissetulekuallikaks, mistõttu on loomkoormus rohumaadel suurem.
In the present research, the land use compiled in the 1939 agricultural census is used to analyze the land use of that time.
Käesolevas uurimustöös kasutatakse 1939. aastal põllumajandusloendusel koostatud talundilehti analüüsimiseks tolle aegset maakasutust.
There were 11.2 livestock units in Otepää, which resulted in a grazing load of 1.3 livestock units per hectare.
Loomühikuid Otepääl oli 11,2, millest tulenes karjatamiskoormuseks 1,3 LÜ/ha.
For a study conducted in Lahemaa National Park with a similar content, the ratio of farmland to meadow was 1.5.
Sarnase sisuga Lahemaa rahvuspargis koostatud uurimusele oli talundite heina- ja karjamaa suhe 1,5.
The grazing load in Lahemaa was 0.97 livestock units per hectare.
Lahemaa karjatamiskoormus oli 0,97 LÜ/ha.
That kind of price isn't expensive and should not become decisive to order a service.
Selline hind ei ole kõrge ja see ei tohiks saada määravaks teenuse tellimisel.
Also, there are interested tourists from Latvia, Finland, Russia and Germany.
Eesti loodusest on huvitatud veel põhiliselt ka turistid Lätist, Soomest, Venemaalt ja Saksamaalt.
In this work, it turned out that in 2017 there were 5,23 million visits in Visitestonia webpage, from what nature tourism services and objects were looked at 854 351 times from 119 different countries.
Töö tulemustena selgus, et 2017 aastal oli Visitestonia leheküljel 5,23 miljonit vaatamist, millest loodusturismi tooteid/teenuseid ja objekte oli vaadatud kokku 854 351 korda 119 erinevast riigist.
Nature tourism supports rural areas development, creates jobs and increases revenues.
Loodusturism soodustab maapiirkondade arengut, loob juurde töökohti ning suurendab riigitulu.
The methods, that has been used in this work is data- and literature analysis and a structured online survey.
Töös kasutatud meetoditeks on andme- ja kirjanduse analüüs ning struktureeritud veebiküsitlus.