natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The planting material used included 14 different cultivars of winter garlic from France, Poland, Lithuania and Ukraine.
Katse istutusmaterjalina kasutati Prantsusmaalt, Poolast, Ukraina ja Leedust pärit 14-st erinevat sorti küüslauku.
Statistically was not significant difference between French cultivar ’Flavor’ ( 700 g/m²) and Polish cultivar ’Dukat’ (717 g/m²).
Suurema saagikusega olid Prantsuse sordid ’Liubasha’ (739g/m²), Poola sort ’Dukat’ 717g/m²) ja Prantsuse suviküüslauk Flavor (700 g/ m²).
Spring cultivar ’Flavor’ was French origin.
Suviküüslauk ’Flavor’ oli 2020 aastal samuti pärit Prantsusmaalt.
Winter garlic cultivars: Polish cultivar ˗ ’Mega’,’Ornak’,’Arkus’,’Harnas’, ’Dukat’ and Frenchcultivars: ’Vigor’, ’Therador’, ’Thermidrome’, ’Messidor’, ’Messidrome’, ’Germidour’ and Lihtuanian cultivar ’Ziemiai’ and Ukrainian cultivar ’Liubasha’.
Taliküüslaugu sordid, mis pärit Prantsusmaalt olid ’Therador’, ’Thermidrome, ’Messidor’,’Messidrome’, ’Germidour ’ , ’ Vigor’ .
The aim of the field experiment was to research and compare yield potentsial and suitability of various Central and South European varieties in Estonian climate.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada erinevate küüslaugu sortide biokeemiline koostis ja saagikus Eesti kliimatingimustes kasvatamisel.
The hypothesis was partial confirmed.
Kõik variandid olid neljas korduses.
Cultivar with the highest yield was Ukrainian cultivar ’Liubasha’ (739 g/m²).
Lähinaabermaadest olid põllul esindatud Leedu päritoluga ’Ziemiai ’ ja ’Ukrainlaste ’Liubasha’.
To find out wich one of these varieties would be the best to grow in the Estonian climate compared their growth parameters, yield and biochemical parameters.
Uuriti saagikuse parameetreid ja küüslaugu biokeemilist koostist (kuivaine-, püruuvhappe-, fenoolide sisaldust).
In dealing with this problem a lot lately and there is active communiccation.
Eestis tegeletakse viimasel ajal antud probleemiga palju ning toimub aktiivne teavitustegevus.
The work showed that the choice of job is very important in obtaining income.
Töös selgus, et tegevusala valik on väga oluline sissetulekute saamisel.
Definitely the government should contribute by taking a greater equality laws.
Kindlasti peab ka omapoolse panuse andma ka valitsus, võttes vastu rohkem võrdõiguslikkusega seotud seadusi.
• Implement non-discriminatory wage and promotion practices and wage policies.
Rakendada mittediskrimineerivad palga-ja edutamispraktikad ning palgapoliitikad.
There are also several campaigns ("Tilliga ja tillita", "Sooline stereotüüp") but these are only first steps in solving the problem of the gender pay gap in Estonia.
Toimuvad ka mitmed kampaaniad („Tilliga ja tillita", „Sooline stereotüüp"), kuid need on alles esimesed sammud palgalõhe probleemi lahendamiseks Eestis.
To organize conferences for young people to guide them to make choices of job and be familiar with the working order.
Korraldada konverentse noortele inimestele, mis suunaks neid tegema ametivalikuid ja olema kursis töökorraldusega.
Also should pay attention to the labour markets in which the gender pay gap is smaller, to analyze them and make conclusions on the situation in regard to settlement.
Vaadata tuleks kindlasti ka tööturge, kus palgalõhe on väiksem, neid analüüsima ning tegema järeldusi olukorra lahendamise osas.
The work showed that pay gap reduces the increase of women employed, therefore enabling women to participate more in the labour market reduces the pay gap.
Tööst selgus, et palgalõhet vähendab naiste osakaalu suurenemine hõivatutest, järelikult võimaldades naistel osaleda rohkem tööturul väheneb ka palgalõhe.
• Children, young people and working-age people forwarding options, the reduction of institutional barriers and the reduction of stereotypes measures.
Laste, noorte, tööealiste inimeste valikute suunamine, institutsionaalsete barjääride vähendamine ja stereotüüpide vähendamise meetmed.
The analysis result in different conclusions • macroeconomical situation is in correlation with the gender paygap, which means that when GDP is increasing, then the pay gap increases as well and when GDP decreases, then paygap decreases as well; • the larger amount of employed women decreases the pay gap and larger unemployment of men also decreases the pay gap; • higher education leads to better opportunity of higher salary; • there is still a pay gap even with higher education and does not ensure better salaries for women, but higher education does help to decrease the pay gap; • gender segregation is a big problem, where women and men gather in the same field of activity, creating the glass ceiling effect; • in Latvia a larger amount of employed women doesn't have a positive effect on the paygap, but in Lithuania, similar to Estonia, it does; • in the age group, where employment is the biggest, the pay gap is the highest as well; • in Latvia in the age group 55-75 the general proportion of employed is much higher than in Estonia and Lithuania and gender structure also differs — in Estonia and Lithuania are in this age group more women than men but in Latvia is dominated by men.
Antud töös vaadeldi põhjalikumalt kvantitatiivset palgalõhet ning analüüsist tulenevalt saab välja tuua mitmeid järeldusi: • makromajanduse olukorra muutumine mõjutab oluliselt ka soolist palgalõhet ehk SKP suurenedes suureneb ka palgalõhe ning kui SKP väheneb, siis väheneb ka palgalõhe; • naiste suurem arv hõivatutest ja meeste suurem töötus vähendab palgalõhet; • mida kõrgem haridus, seda suurem on kõrgema sissetuleku võimalus; • kolmanda taseme hariduse puhul on palgalõhe olemas, kuid kolmanda taseme hariduse omandamine aitab palgalõhet vähendada; • sooline segregatsioon on suureks probleemiks nii Eestis, kui ka Lätis ja Leedus, kus naised ja mehed koonduvad teatud tegevusaladele ning probleemiks on klaaslae efekt; • Lätis ei mõjuta naiste suurem arv hõivatutest palgalõhet positiivselt, kuid Leedus, sarnaselt Eestiga, mõjutab; • vanuses, kus hõivatute arv on suurim, on ka palgalõhe probleem kõige suurem.
Estonian gender pay gap in 2006-2012 in comparison to Latvia and Lithuania
Sooline palgalõhe Eestis aastatel 2006-2012 võrreldes Läti ja Leeduga
The Equal Pay Act and the implementation of the law supporting institutions contribute to reduce the gender pay gap.
Võrdse palga seadus ja seaduse rakendamist toetavad institutsioonid aitaksid kaasa soolise palgalõhe vähendamisele.
• Improving the opportunities of work and family life, men and women equal child-care, that not only women should attend in family life but also the men could actively participate in raising children.
Töö- ja pereelu ühitamist soodustavad meetmed, meeste ja naiste võrdse lapsehoiu jagunemine ehk naised ei peaks ainult tegelema pereeluga, vaid ka mehed võiksid aktiivsemalt laste kasvatamises osaleda.
The research aim is to explain the estonian gender pay gap in 2006-2012 in comparison to Latvia and Lithuania.
Sisu lühikokkuvõte (eestikeelne) Töö eesmärgiks oli selgitada välja sooline palgalõhe Eestis aastatel 2006-2012 ning võrrelda seda Läti ja Leeduga.
Based on the conclusions of the work appears, reducing the pay gap in Estonia should implement the following measures: • In Estonia, they should set different principles of equal pay and equal treatment.
Lähtuvalt tööst selgunud järeldustest tuleks palgalõhe vähendamiseks Eestis rakendada järgmiseid meetmeid: 1.
The difference in salaries between men and women is the highest in Europe, which is 30%.
Sooline palgalõhe on naiste ja meeste sissetulekute erinevused.
Nowadays the inequality of men and women has become very actual topic, resulting in gender pay gap.
Kvantitatiivselt loetletakse ära palgaerinevustega naised ja mehed, kes on samal ametialal, sama haridusega ja sama vanusega.
Statistical data has been taken from Estonian, Latvian and Lithuanian statistical databases and Eurostat homepage.
Kvalitatiivseks palgalõheks on oletused, meeste ja naiste traditsioonilised rollid, diskrimineerimine, isikuomadused ja muud näitajad, mille kohta statistilisi andmeid ei koguta.
There were 158 such plots of land.
Selliseid maatükke oli 158.
Developers who want to earn a profit build new structures, which may not find usage.
Arendajad, kes soovivad teenida kasumit, ehitavad uusehitisi, mis ei pruugi kasutust leida.
On-site observation showed that on most of the planning areas buildings have not been erected yet.
Kohapealsel vaatlusel selgus, et enamikel planeeringualadel ei ole veel hooneid püstitatud.
As a result, the value of fields decreases, conditions of use degrade or the arable land simply disappears.
Põldude väärtus langeb, kasutamistingimused halvenevad või siis haritav maa lihtsalt kaob.
Because the problem is escalating, we find that municipalities should inspect and restrict the developers’ activities more thoroughly.
Kuna probleem muutub järjest tõsisemaks, siis leiame, et omavalitsused peaksid rohkem arendajate tegevust kontrollima ning piirama.
We conducted the research in GIS (Mapinfo, Quantum GIS, ArcGis) environments, where we digitalized real estate developments and calculated compactness.
Uuringu viisime läbi GIS (Mapinfo, Quantum GIS, ArcGis) keskkondades, kus digitaliseerisime kinnisvaraarendusi ning arvutasime kompaktsust.
We found 284 real estate developments all together, 51% of which on cultivatable area and 5% on partially cultivatable area.
Kokku leidsime 284 kinnisvaraarendust, millest 51% on haritaval maal ning 5% osaliselt haritaval maal.
To find the compactness we selected the cultivatable areas that were over 5000m2.
Kompaktsuse leidmiseks selekteerisime välja haritavad maad, mille pindala oli suurem kui 5000m2.
On most of the agricultural areas (117 cultivated areas) the compactness factor rose (compactness deteriorated).
Enamikel põllumaadel (117 põllumaal) muutus kompaktsuse koefitsient suuremaks (kompaktsus muutus halvemaks).
The topic of this research has a practical value when conducting land policy and land readjustment work.
Antud töö teemal on praktiline väärtus maapoliitika ja maakorraldustööde läbiviimiseks.
Our research is based on examination of fields under real estate development and the analysis of consequential changes.
Meie töö põhineb kinnisvaraarenduste all olevate põllumaade uurimisel ning sellest tulenevate muutuste analüüsil.
In some cases the compactness of agricultural areas improved (15 cultivated areas) and in some cases compactness did not change (26 cultivated areas).
Osade haritavate maade kompaktsus kujunes ka paremaks (15 haritaval maal) ning mõningal juhul jäi kompaktsus samaks (26 põllumaad).
The goal of this paper is to establish the effects on conditions of use in areas under cultivation due to development on arable land in Tartu county.
Eesmärgiks on välja selgitada Tartu maakonna põllumaadel toimunud arendustegevuse mõju haritava maa kasutamistingimustele.
Unfortunately developments of this kind are on cultivated areas.
Paraku on sellised arendused just haritaval maal.
Real estate developments on cultivated areas in Tartumaa and the effects of the developments on land usage
Tartumaa kinnisvaraarendused haritaval maal ja nende mõju haritava maa kasutamisele
The thesis is divided into 3 chapters.
Bakalaureusetöö on üles ehitatud kolmes etapis.
The topic is very actual since the biggest electricity consumers in the world are the city areas, therefore the small wind turbine installation trend in urban areas is constantly rising.
Kuna suurimateks elektrienergia tarbijateks on tänapäeval linnad, on väiketuulikute paigaldustrend asustatud piirkondades kasvamas, mistõttu võib antud teemat väga aktuaalseks lugeda.
The first chapter describes the wind turbine technology in general and analyzes the wind resource in urban districts.
Esimeses peatükis kirjeldatakse tuuleenergia olemust ning analüüsitakse linnakeskkonna mõju tuuleressursile.
The second chapter describes the small wind turbine mounted on the roof of the Estonian University of Life Sciences and gives and overview of its electricity production.
Teises peatükis analüüsitakse Eesti Maaülikooli (EMÜ) väiketuuliku ümbruskonna tuuleolusid ning antakse ülevaade tuuliku energiatoodangust.
Small wind turbines are mostly used to produce the electricity for local use.
Väiketuulikuid kasutatakse eelkõige lokaalsete energiaallikatena.
The most effective way to harness higher wind speeds in urban areas, is to integrate turbines on top of buildings.
Linnakeskkonnas on selliseks lahenduseks tuulikute integreerimine kõrgemate hoonete katustele.
The aim on this Bachelor’s thesis is to analyze wind resource and small wind turbine performance in an urban environment.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli analüüsida tuuleressurssi ning väiketuulikute töötamist ühes tihedalt asustatud näidispiirkonnas – Tartus.
Turbulent wind has a major effect on the annual energy output of a small wind turbine.
Tihedalt asustatud piirkondades mõjutab väiketuulikute tootlikkust turbulentne ning vähese energiatihedusega tuuleressurss.
Analytical results based on the small wind turbine at the Estonian University of life Sciences showed, that improving its rotor height 30 m increases the electricity production up to 41 %.
Selles asukohas oleks tuulegeneraator oma praegusest paigalduskohast 30 m kõrgemal, ning arvutustulemuste põhjal kasvaks aastane energiatoodang 41 %.
The third chapter analyzes different possibilities to improve the energy production in urban areas, based on the small wind turbine situated at the Estonian University of Life Sciences.
Töö kolmandas etapis analüüsitakse erinevaid võimalusi tuuleenergia efektiivsemaks kasutamiseks EMÜ väiketuuliku näitel.
Nowadays Emajõgi is once again becoming a focal point.
Tänapäeva arenguvektoriks on saamas taas Emajõgi.
An important aspect for the living environment of Tartu is the proximity of waterfront.
Tartu elukeskkonna väärtustamisel on oluliseks aspektiks vee lähedus.
The goal of the research is to understand the intensity of visitor use and the impact of landscaping aspects.
Töö eesmärgiks on selgitada Emajõe kalda- ning veeala kasutajate tegevuste intensiivsust ning nendega seonduvate maastikuliste aspektide mõju.
Visitor Use and Landscaping of Emajõgi River Waterfront in the City of Tartu
Emajõe külastustegevused ja maastikukujunduslik kontekst Tartu linnas
Direct related activities of waterfronts are more present in the verge of the city and city center activities aren’t directly related to the waterfront.
Otsesed veega seotud tegevused koonduvad linnaäärsetele kaldaaladele ning kesklinna iseloomustab kaudsete tegevuste intensiivsus.
The infrastructure near waterfront should be multifunctional.
Kalda- ja veeala kasutamist parandav infrastruktuur peaks olema multifunktsionaalne ning täitma korraga palju otstarbeid.
With the changes to Estonian post-independence economics the activities around the river of Emajõgi lost its importance.
Seoses muutustega Eesti majanduselus peale taasiseseisvumist, soikus elu Emajõe kalda- ja veealal.
This is followed by an examination to understand how to make the local urban environment more diverse to improve the waterfront activities.
Käesolev töö uurib, kuidas muuta kohalikku linnakeskkonda mitmekesisemaks ning tervendavamaks läbi Emajõe külastustegevuste ning maastikukujundusliku konteksti.
To determine the sustainability of the waterfront a thorough and complete overview is needed to understand how the areas are used in everyday life.
Jätkusuutlike kaldaalade ning sellega seoses olevate veeteede planeerimine nõuab terviklikku ülevaadet sellest, missugune on kalda- ja veealade kasutaja elurütm ning piirkonda mõjutavad aspektid.
Many of the waterfront areas are going through a detail planning and accessibility is given more attention.
Paljud Emajõe äärsed kvartalid on saanud või saamas planeerimis- ja arhitektuurivõistluse kaudu mõtestatud ning liikumissuundadele ja läbipääsude võimalikkusele Emajõe kaldaalal pööratakse järjest rohkem tähelepanu.
Based on the gathered data an assessment was done to determine the enabling and disabling landscaping aspects.
Emajõe kaldaalade tegevuste loendamise aluseks korraldati kallastel vaatluseid ning külastustegevuste loenduseid ning anti eksperthinnang kalda- ning veeala kasutamist takistavate ja soodustavate maastikuliste aspektide potentsiaalsest mõjust ning nendevahelistest seostest.
The following research showed that the proximity of waterfronts has a direct benefit to the mental and physical health and the behaviour of the visitors.
Käesolev töö kinnitas, et rohe- ja sinivõrgustikul on sarnased heaolu tunnused vaimse, sotsiaalse ning füüsilise keskkonnaga.
Enabling multiple purposes and at the same time satisfy the need for people to relax and rest.
Esmajärjekorras rahuldama inimeste liikumis- ja puhkevajadusi ning suurendama kasutajate heaolu.
It is also important to continuously gather data about the waterfront to understand how the visitor numbers are impacting health and wellbeing.
Kaldaalade vee lähedus mõjutab mitmete tervist edendavate inimeste käitumist.
The tests were carried out in turning stainless steel X5CrNi18-10, titanium Ti2 and TiAl6V4.
Katsematerjalideks olid mittelegeerkonstruktsiooniteras S355JR, roostevaba teras X5CrNi18-10 ja titaanid Ti2 ja TiAl6V4.
The cutting insert VP10RT CNMG120404-MJ from the Mitsubishi Materials Corporation was used in the wear tests.
Katseterikute margiks oli VP10RT CNMG120404-MJ, mis kaeti füüsikalise arusadestamise teel tekitatud eksperimentaalsete pinnetega Tallinna Tehnikaülikoolis ning võrdluseks kasutati sama lõikegeomeetriaga Mitsubishi Materials’i originaalterikut.
Tool life investigation of turning inserts
Terikute püsivusaja uurimine välistreimisel
In turning titanium alloy TiAl6V4 the best coating was 185, followed by coating 181.
Titaani TiAl6V4 töötlemisel osutus parimaks teriku pindeks 185, millele järgnes pinne 181.
The test results indicate that the best coating for turning inserts in turning stainless steel was coating 185, which was followed by coating 181, original coating and coating 176.
Katsetulemuste analüüsil selgus, et parimaks teriku pindeks roostevaba terase X5CrNi18-10 töötlemisel oli pinne 185, millele järgnesid pinne 181, originaalpinne ja pinne 176.
During the tool wear 5 tests cutting forces, flank wear land width, surface roughness of the work piece were measured and the analysis of the chip type was carried out.
Katsete käigus registreeriti teriku järkjärguline kulumispilt, mõõdeti lõikejõudusid ja kulumisjälgede ulatusi peatagapinnal, viidi läbi laastutüübi analüüs ning mõõdeti pinnakaredusi töödeldud detailidelt.
The development process of these hard coatings needs experimental tests to assess the coating’s performance in cutting processes [1].
Pinnete väljatöötamisprotsess nõuab terikute eksperimentaalseid katsetusi, et teha järeldusi nende efektiivsuse kohta.
In turning titanium Ti2, the best results were obtained with original coating, followed by coating 176.
Titaani Ti2 töötlemisel oli parimaks teriku pindeks Mitsubishi Materials’i originaalpinne (Al, Ti)N, millele järgnes pinne 176.
In the metal cutting industry, the key goals are to increase cutting speeds and reduce the usage of metal cutting fluids, which are not always environmentally friendly.
Masintöötlusprotsesside korral on võimalik tootlikkuse suurendamiseks tõsta lõikekiirust ning parendada lõikeinstrumendi kulumiskindlust ja seega ka püsivusaega.
The aim of this Master’s thesis is to find out how different physically vapor deposited coatings affect the tool life and wear in turning.
Magistritöö eesmärgiks oli eksperimentaalselt uurida erinevate, füüsikalise arusadestamise teel tekitatud eksperimentaalsete pinnete mõju teriku püsivusajale erinevate katsematerjalide treimisel.
According to registered parameter, it was ascertained, which coatings had the most significant effect on tool life.
Vastavalt registreeritud andmetele selgitati välja, millised olid pinnete mõjud teriku püsivusajale erinevate materjali töötlemisel.
The productivity enhancement of manufacturing processes has always been the main research objective for the industry.
Tööstuse arenedes otsitakse võimalusi lõiketöötlemise tootlikkuse suurendamiseks.
The experimental coatings, which are labeled 176, 181 and 185, were physically vapor deposited on the turning inserts at Tallinn University of Technology.
Eksperimentaalsed pinded on tähistatud vastavalt 176, 181 ja 185.
In conclusion, it was found that different coatings can have a considerable effect on the tool life in turning.
Terikute kulumiskindlust hinnati eemaldatud materjali mahuga.
The Mitsubishi Materials original turning insert was used for reference purposes to assess the effect of experimental coatings.
Iga pindega terikuga viidi läbi kolm katset vastavate materjalide töötlemisel.
One way for achieving these goals is to develop new and more wear resistant hard coatings for cutting tools.
Terikute püsivusaja tõstmiseks kaetakse neid kulumiskindlate pinnetega.
In addition, in this thesis was examined the possibilities of organic viticulture in Estonia.
Lisaks sellele, töös vaadeldakse mahe viinamarjakasvatuse võimalusi Eestis.
A number of experiments showed, that `Hasanski Sladki`, `Rondo` ja `Zilga` are those varieties, which are suitable for growing in our climat and the implementation of appropriate technology makes possible to produce high-quality berries and wine even in cool climate regions.
Eestis tehtud katsetest selgus, et sobivaimad viinapuu sordid meie kliimas on `Hasanski Sladki`, `Rondo` ja `Zilga` ning sobiva kasvatustehnoloogia rakendamisel, on võimalik toota kvaliteetseid marju ja veini isegi jahe kliimaga regioonides.
These techniques are the correctly chosen growing site, fertilization, leaf spraying, spring spur pruning, low strain, winter covering, reducing cluster and leaf removing.
Töö käigus selgitati välja, et on terve rida erinevaid kasvatusvõtteid, mis avaldavad mõju viinamarjade valmimisele, millisteks on kasvukoha valik, väetamine ja biostimulaatoritega pritsimine, kevadine pikk lõikus, madalatüvelise võra kujundamine, talvekatte kasutamine, vilikondade vähendamine ja lehtede eemaldamine vilikonna piirkonnast.
The aim of this study was to identify cultivation techniques that contribute to biochemical composition increase in grapes.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada kasvatustehnoloogiad, mis soodustavad bioaktiivsete ühendite juurdevoolu viinamarjadesse ning kiirendavad valmimisprotsessi.
The impact of cultivation technology on grapevine (Vitis) berry maturity
Viinapuude (Vitis) kasvatusvõtete mõju viinamarjade küpsusparameetritele
In this work was determined that there are a number of different cultivation techniques that have an impact on grape ripening.
Käesolevas töös uuritakse sordivaliku ja erinevate kasvatusvõtete mõju viinamarjade kvaliteedile.
Quality is reflected in a satisfied customer and a wider customer base.
Kvaliteet kajastub rahuloleva kliendi ja laiema kliendibaasi näol.
Changes in the economic environment set high expectations for company managers and require changes in management practices.
Muutused majanduskeskkonnas seavad kõrged ootused ettevõtete juhtidele ning eeldavad muutusi juhtimispraktikates.
More intensive involvement of the participants in the process would increase motivation, satisfaction and trust in the company, which is reflected in the quality of work.
Protsessis osalejate intensiivsem kaasamine tõstaks motivatsiooni, rahulolu ja usaldust ettevõtte suhtes, mis peegeldub töö kvaliteedil.
Implementing process-based management improves the monitoring of resource use, diversifies potential risks and adds value to all participants in the process.
Protsessipõhise juhtimise rakendamine parandab ressursikasutuse jälgimist, hajutab võimalikke riske ning lisab väärtust kõigile protsessis osalejatele.
The inventory field could function more efficiently than before if the knowledge of process management and the possibilities of its implementation and improvement are improved.
Inventeerimisvaldkond saaks senisest võimekamalt toimida, kui täiendatakse teadmisi protsessijuhtimisest ja selle rakendamise, parendamise võimalustest.
By improving processes, companies can offer better goods and services and thus increase the quality of the company as a whole.
Protsesside parendamise kaudu on ettevõtetel võimalik pakkuda paremat kaupa, teenuseid ning seeläbi tõsta tervikuna ettevõtte kvaliteeti.