natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The techniques, needs, traditions and possibilities of different areas doubtlessly vary as well – bigger countries and cities tend to be less suitable for agriculture than small towns and rural areas.
Kindlasti on erinevates piirkondades olemas omad võtted, vajadused, traditsioonid ning võimalused – suurriikides ja linnades kesisemad kui väikelinnades ning maakohtades.
Even though some Estonian activists have initiated such endeavours, the plans have unfortunately not evolved into anything more than mere one-off campaigns and projects.
Kahjuks on jäänud siiani eestlastest eestvedajate poolt ette võetud uuendused vaid ühekordseteks kampaaniateks ja projektideks.
The idea of communal gardens still needs to be popularised in Estonia, so that the people growing food in areas close to the cities would put uncultivated land into good use, give themselves and the whole community access to fresh food, create new jobs and help lower the prices of food products.
Kogu Eestis vajab levitamist idee ühisaedadest, et linnalähedased toidukasvatajad kasutaksid heal eesmärgil ära harimata maa, teeksid endile ja kogukonnale kättesaadavaks värske toidu, looks uusi töökohti ja aitaks saada toodangut odavama hinna eest.
The survey conducted with the help of interviews and data drawn from the information system of the Estonian Land Board revealed that the people living in densely populated areas situated in close proximity to the city of Tartu have good conditions for growing different foodstuff.
Uurimusest, mis viidi läbi intervjueerimise ja Maa-ameti infosüsteemist saadud andmete abil, selgus, et Tartu lähiümbruses olevatel tiheasustusaladel on head eeldused ja võimalused toidu-ainete kasvatamisega tegelemiseks.
However, the need for food production has unfortunately not yet become a pressing issue in areas close to the cities; therefore, people only produce small amounts of foodstuff for their own use and do not utilize the possibilities offered by the vast amount of vacant land at their disposal, even though the latter could be seen as one of the advantages of Estonia over the rest of the world.
Kahjuks ei ole linnalähedastel aladel see veel piisavalt hädavajalik ja inimesed kasvatavad toiduaineid väga vähesel määral ja oma tarbeks, kasuta-mata ära võimalusi ja ehitistest vaba maad, mis muu maailmaga võrreldes võiks olla üheks siinseks eeliseks.
The possibilities of growing food in densely populated areas of the Tartu county and the actual practice
Toidukasvatamise võimalused ja tegelikkus Tartu maakonna tiheasustusaladel
Therefore, there is no actual need to grow one’s own food, which makes the age of the people tending the plots as well as the distance of the plots from the city of Tartu irrelevant.
Seega otsene vajadus ise midagi kasvatada puudub ja ei sõltu ei elanike vanusest ega ka krundi kaugusest Tartu linnast.
The people living in densely populated areas near the city of Tartu tend to prefer ornamental gardening and are much more likely to cultivate vacant plots to have something nice to look at than to produce food.
Tartu lähistel tiheasustusaladel elavad inimesed eelistavad iluaiandusega tegelemist ja kasutavad ehitistest vaba maad meelsamini silmailuks kui põlluharimiseks või peenramaa pidamiseks.
This master’s thesis titled ‘The possibilities of growing food in densely populated areas of the Tartu county and the actual practice’ takes a look at the following questions:  How are vacant plots of land situated in close proximity to the city of Tartu put into use?
Magistritöös „Toidukasvatamise võimalused ja tegelikkus Tartu maakonna tiheasustusaladel" uuriti:  Kuidas kasutatakse Tartu linna lähiümbruses ehitistest vaba maad;  Millisel määral toimub krundil toidutootmine aiakultuure kasvatades;  Kas ja kuidas on aiakultuuride kasvatamine seotud elanike vanuse ja krundi kaugusega Tartu linnast.
3 Food growing is not a priority in densely populated areas near the city of Tartu nor in Estonia as a whole.
Eestis, sealhulgas Tartu lähistel tiheasustusaladel, pole toidukasvatamine prioriteediks.
In the project used microprocessor technology, Python programming language, sensors and data transmission channels.
Töös kasutati mikroprotsessortehnikat, programmeerimiskeelt Python, andureid ja andmeedastuskanaleid.
The advantages of the device, the operation of the device, the conditions of installation and use has introduced.
Tutvustati valmistatava seadme vajalikkust, seadme töötamist, paigaldamise ja kasutamise tingimusi.
An additional program has created to display a graph of the saved measurement results.
Koostati lisaprogramm salvestatud mõõtetulemuste graafiliseks kuvamiseks.
The goal of the work was to create a device for measuring and counting production on the pressing line and to store the output information about the finished production.
Töö eesmärgiks oli luua seade, mis mõõdab ja loendab pressimisliinil koostatavat toodangut ja väljastab informatsiooni valminud toodangu kohta.
The device with program has passed the model tests and need to test in operating conditions on the wooden frame press line.
Seade on läbinud mudeli katsetused ja vajab testimist puitraamide pressil tööolukorras.
The project is educational and helps to gather information from the production line using microprocessor technology.
Projekt on õpetlik ja abistav mikroprotsessortehnika abil tootmisliinilt info kogumiseks.
Describes how to create and use software for the control device.
Kirjeldatakse tarkvaraprogrammi loomist ja juhtseadmes kasutamist.
Wooden Frame Press Measuring Device
Puitraamide pressi toodangu mõõtmisseade
During the project, a model device and control program was completed.
Töö käigus valmis seadme mudel koos juhtprogrammiga.
The master's thesis introduces the possibilities of using an accessory device in the wood industry for counting and measuring production on the wooden frame press line.
Magistritöös käsitletakse puidutööstuses kasutatava puitraamide pressil toodangu mõõtmiseks valmistatava lisaseadme kasutamise võimalusi ja valmistamise protsessi.
In 2011 there were 155 answers in internet and 99 answers by ordinary mail.
2011. aastal oli interneti teel vastanuid 155 ning posti teel laekusid vastused 99 inimeselt.
The aim of the thesis is to evaluate Estonian private forest owner‘s activity and passivity based on three different polls and evaluate their future plans and preferences in forest management.
Bakalaureusetöö eesmärk on hinnata Eesti erametsaomanike aktiivsust ja passiivsust, hinnata kolme erinevat küsitluse põhjal nende tulevikuplaane ning eelistusi metsamaade majandamisel.
Poll in 2007 had answers from 472 private forest owners and 49 companies.
2007. aasta küsitlusele vastas kokku 472 erametsaomanikku ning 49 firmat.
Activity assessment of Estonian private forest owners by questionnaire data
Eesti erametsaomanike aktiivsuse hindamine küsitlusankeetide järgi
Only the data from private forest owners was analysed.
Analüüsis käsitleti vaid füüsilisest isikust erametsaomanikelt saadud andmeid.
First poll was made in 2007, second and third in 2011.
Esimene küsitlus oli tehtud 2007. aastal.
The questionnaire was the same but as there were used two different methods the answers were handled separately.
Kahe erineva meetodi teel saadud vastuseid käsitleti eraldi.
Ther data is collected from three different polls.
Töös on kasutatud kolme erineva küsitluse põhjal kogutud andmeid.
By the forest land area there were more active owners who had larger properties.
Metsaomandi suuruse järgi olid aktiivsemad ja keskmiselt aktiivsed metsaomanikud pigem suurema metsaomandiga metsaomanikud.
By owner’s age, in 2007 younger respondents were more active, but in 2011 the result was opposite.
Vanuse järgi olid 2007. aasta küsitluses aktiivsemad nooremad metsaomanikud, kuid 2011. aasta küsitluses olid aktiivsemad just vanemad metsaomanikud.
In the second poll the quiestionnaire was sent to private forest owners by ordinary mail and in the third it was done in internet.
Teine ja kolmas 2011. aastal, kuid erinesid selle poolest, et teises küsitluses saadeti ankeedid erametsaomanikele posti teel ning kolmandas interneti teel metsaühistute kaudu.
Results showed that women were more active forest owners than men.
Metsaomanike aktiivsus erinevates valdkondades teisendati 10 palli süsteemi ning selle tulemusena selgus, et naised on mõnevõrra aktiivsemad metsaomanikud kui mehed.
Acute phase response can be activated by either infectious disease, inflammation, trauma, stress or neoplasia.
Ägeda järgu vastus (acute phase response) võib käivituda nakkushaiguste, põletikuprotsesside, trauma, stressi või neoplaasiate korral.
Weight measurement was done during summer period approximately 3-5 months of age in a small island near Western Estonian.
Loomade täiendav kaalumine toimus suvel, ligikaudu 3-5 kuu vanuselt, väikesel LääneEesti ranniku lähedal asuval saarel.
Neonatal period is a critical stage in lamb’s life as it adapts to extrauterine-life.
Neonataalperiood on kriitiline aeg lambatalle elus, mil ta kohaneb ekstrauteriinse keskonnaga.
At that period, lamb is more susceptible to perinatal diseases, which can lead to higher morbidity and mortality rate during the first few days of life.
Sel perioodil on lambatall vastuvõtlikum perinataalsetele haigustele ja need võivad põhjustada sagedasemat haigestumist ja suuremat suremust.
Serum samples were collected from 202 lambs in four consecutive weeks during the first weeks of lamb’s life at an organic sheep farm in Southern Estonia during spring 2015.
Seerumi proovid koguti talledelt 2015.a kevadel Lõuna-Eesti mahepidamisega lambafarmist.
The serum samples were analysed by measuring the concentration of haptoglobin using haemoglobin binding assay.
Seerumiproovides määrati haptoglobiini kontsentratsioon kasutades haptoglobiini seondumis reaktsiooni hemoglobiiniga.
For assessing association between haptoglobin concentration and average daily weight gain, mixed linear regression models were constructed.
Uurimaks seoseid haptoglobiini ja keskmise päevase massi-iibe vahel koostati regressioonimudelid.
Neonatal Lambs Serum Concentration of Haptoglobin and its Possible Association with Weight Gain During First Months of Life
Lambatallede neonataalperioodi haptoglobiini kontsenstratsioon seerumis ja selle võimalik seos massi-iibega esimestel elukuudel
In current study, we found negative association between serum concentration of haptoglobin from two-week-old lambs and average daily weight gain of three and five months of age.
Käesolevas uuringus leiti negatiivne seos teise elunädala haptoglobiini seerumi kontsentratsiooni ja keskmise päevase massi-iibega kolme kuni viie kuuselt.
Negative association was also found between serum haptoglobin concentration in one-week-old lambs and average daily weight gain of three months old lambs.
Samuti leiti negatiivne seos esimese elunädala seerumi haptoglobiini kontsentratsiooni ja keskmise päevase massi-iibega kolme kuu vanustel lambatalledel.
The present study was set out to investigate relation of neonate lambs acute phase protein haptoglobin serum concentration in first weeks of life and average daily weight gain over first months of life.
Käesolevas uuringu eesmärgiks oli uurida võimaliku seost esimeste elunädalate ägeda järgu valgu haptoglobiini seerumi kontsentratsiooni ja esimeste elukuude keskmise päevase massi-iibe vahel.
Supporting and restoration of city biota and considering it in urban planning
Linnaelustiku toetamine ja taastamine ning sellega arvestamine linnaplaneerimises
It consists of three components: parks as the heart of the city, green belt around the city and green corridors with rivers and lakes that connect the city centre with its surrounding areas.
See koosneb kolmest komponendist: pargid kui linnasüdamed, roheline vöö ümber linna ja rohelised koridorid koos jõgede ja järvedega, mis ühendavad linnasüdant ümbritsevate aladega.
One good example is to use green areas system in and around the cities.
Üheks heaks näiteks on rohealade süsteemi kasutamine ümber linnade.
Estonian cities make increasingly great efforts to preserve urban nature, but compared to European cities, methods used are not so detailed.
Eesti linnad teevad üha enam tööd linnalooduse hoidmiseks, ent võrreldes Euroopa linnadega meetodite osas nii detailseks ei minda.
Based on reference materials, this present thesis brings out potential natural features in the city, as well as the necessity and the utility thereof.
Käesolevas uurimistöös toodi kirjandusandmete põhjal välja võimalikud loodusobjektid linnas ning nende vajalikkus ja kasulikkus.
Gardens are ecologically rather significant, because they provide habitat for many species and thus enrich the biological diversity in the city, they also bind airborne pollutants and are 34 visually pleasing.
Aedadel on küllaltki suur ökoloogiline tähtsus, sest nad on elupaigaks paljudele liikidele ja rikastavad seeläbi linna bioloogilist mitmekesisust, seovad õhus olevaid saasteaineid ja on visuaalselt ilusad.
In addition to that, vertical landscaping gains more and more attention, because it allows adding greenery to locations, where regular landscaping is no longer possible.
Järjest rohkem tähelepanu pälvib vertikaalhaljastus, mis annab võimaluse lisada rohelust kohtadesse, kuhu tavahaljastust pole võimalik enam rajada.
There are several ways to support urban nature.
Linnalooduse toetamiseks on mitmeid võimalusi.
Comprehensive plan of the city of Tallinn contains no indication of supporting urban nature, whereas the comprehensive plan of the city of Narva places great emphasis on improving urban nature, and one of the objectives of Tartu city is to ensure cohesive green network.
Tallinna linna üldplaneeringus ei käsitleta linnalooduse teemat üldse, samas kui Narva üldplaneering on linnalooduse edendamisele vägagi põhjalikult keskendunud ning Tartu linna eesmärgiks on tagada sidus rohevõrgustik.
Another option is to add new smaller ecosystems, such as parks, lawn roofs, and gardens.
Haljastuses luuakse linnades uusi väiksemaid ökosüsteeme, näiteks parke, murukatuseid ja aedasid.
Green roofs represent an increasingly popular method for making the cities greener and thus promote nature component in urban environment.
Samuti on rohekatused üha enam levinud viis tuua rohelust linna ja toetada seeläbi loodust linnakeskkonnas.
This, in turn, causes decline in natural diversity.
See omakorda toob kaasa loodusliku mitmekesisuse vähenemise ja mõjutab linna kui elukeskkonda.
In the city, every square meter is in high value, which leads to destruction of green areas originally included in city planning.
Kuna linnades on kõrges hinnas iga ruutmeeter, kiputakse hävitama ka rohealasid, mis algselt on linnadesse planeeritud.
It also considers the results gained from restoration of natural areas and possible ways to support urban nature.
Samas uuriti, milliseid tulemusi on andnud loodusalade taastamine ja kuidas üldse saab linnaloodust toetada.
Various planning documentation and development plans of the cities reveals some discussion of supporting urban nature, but current objectives are in rather general terms.
Eesti suuremate linnade arengukavadest ja planeeringudokumentidest selgub, et linnade looduse toetamisele on mõeldud, aga eesmärkide sõnastamisel jäädud pigem üldsõnaliseks.
Another way to enrich urban nature is through flowery meadows used for landscaping large, abandoned and plain areas.
Linnaloodust saab rikastada ka lillemurudega, mida saab kasutada suurte, mahajäetud ja üksluiste alade haljastamiseks.
In addition to the efforts made in several other countries, the thesis also includes examples of considering urban nature in major Estonian cities.
Eri riikides tehtu kõrvale toodi näited Eesti suuremates linnades linnaloodusega arvestamise kohta.
Natural features in the cities usually consists of parks, alleys, cemeteries, sports grounds, but this list should also include neglected properties, industrial complexes that are falling apart and are overgrown with hay, areas in the vicinity of railways, riparian zones of rivers and lakes, etc. Due to low number of natural features in the cities, such features are extremely important as they reduce noise, clean air, adjust climate, enhance welfare, offer recreational facilities and expose urban residents to nature.
Linnade loodusobjektidena käsitletakse peamiselt parke, alleesid, kalmistuid ja spordiväljakuid, aga sellesse käsitlusse tuleks kindlasti lisada hooletusse jäetud krundid, lagunevad ja heina kasvanud tööstuskompleksid, raudteeäärsed alad, jõgede-järvede kaldavööndid jne.
Establishment and maintenance of green areas in the cities requires taking into consideration different objectives, because green areas must offer urban residents pleasant opportunities for sports and relaxation, but, on the other hand, also provide habitats for various plant and animal species.
Kuna linnades on loodusobjekte vähe, siis on need väga olulised, sest vähendavad müra, puhastavad õhku, reguleerivad kliimat, parandavad inimeste heaolu, pakkudes puhke- ja vaba aja veetmise võimalusi ning linlastele kokkupuudet loodusega Linnade rohealade loomine ja säilitamine eeldab eri eesmärkidega arvestamist, sest rohealad peavad pakkuma linnas elavatele inimestele meeldivat võimalust sportimiseks ning lõõgastumiseks, pakkudes samal ajal elupaiku erinevatele taime- ja loomaliikidele.
Passive private forest owners and options for their motivation
Passiivsed erametsaomanikud ja nende motiveerimise võimalused
Boon and Meilby’s forest owner study results from Denmark are used for comparison.
Metsaomanike iseloomustamise võrdluseks kasutatakse varasemat Boon ja Meilby poolt Taanis läbiviidud uuringut.
All forest owner types in Estonia are explained.
Välja toodi kõik metsaomaniku tüübid, kes on esindatud Eestis.
Additional motivation of forest owners to start to manage their forests more actively, can be done mostly by the changing of the external motivation environment of forest owners.
Metsaomanike täiendav motiveerimine oma metsa majandama saab toimuda eelkõige välise keskkonna muutmise teel.
More than half of passive forest owners value forest landscape beauty, their own privacy, timber products and their forest as heritage for next generations.
Pooltest passiivsetest metsaomanikest väärtustab metsamaastiku ilu, privaatsust, puitu ja metsa kui pärandit.
The aim of this thesis is to study the characteristics of passive forest owners and what are their intentions and values, why such owners do not manage their forests on their land.
Bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada mis iseloomustab passiivset metsaomaniku, millised on nende kavatsused, väärtused ning miks nad oma metsamaal ei tegele metsa majandamisega.
Our results show that passive forest owner is older than the average forest owner.
Metoodikast tulenevalt selgus, et passiivne erametsaomanik on keskmisest vanem metsaomanik.
The question "What are your short-term perspectives (5 years from now) on management of your forests?"
Selleks kasutati lõputöö koostaja arvates metsaomanike aktiivsust ja passiivsust näitavat küsimust: „Millised on Teie lähiaja (5-aasta perspektiiv) kavatsused metsa majandamise suhtes?"
Also, the options for motivation of passive forest owners are discussed in this study, in order to activate their decisions and activities towards their land.
Uuritakse ka kas metsaomanike oleks võimalik motiveerida, et nad muudaksid oma otsuseid ja tegevusi oma metsakinnistul.
This thesis uses the data from Forest Owner Survey in 2011.
Töös on kasutatud 2011 aastal läbiviidud metsaomanike kavatsuste uuringut ja selle tulemusena saadud andmeid.
The work showed that from 70 watchtowers and platforms 30 were in a bad condition, 10 were closed due to the amortization and 14 dismantled.
Töö tulemustest selgus, et 70st vaatetornist ja -platvormist 30 on rahuldavas või halvas seisukorras, 10 on amortiseerumise tõttu suletud ja 14 likvideeritud.
The data was collected and assembled into Microsoft Excel database, based on which the map with the locations of bird watching towers was made using program MapInfo 15.0.
Eesmärkide saavutamiseks koguti andmed, mis sisestati Microsoft Excel andmetabelisse ning nende alusel koostati MapInfo 15.0 programmi kasutades vaatetornide paiknemiskaart.
The database included the information about the locations of bird watching towers and platforms locations, the existence of roof, access with wheelchair, visiting regulation, administrators and condition.
Andmetetabelisse pandi kirja vaatetornide ja - platvormide asukohad ja tunnused: katuse olemasolu, ligipääs ratastooliga, külastuskorda, haldajad, seisund.
Bird-watching tourism is growing tourism branch and bird watching towers condition is a very important part of it.
Eestis on linnuvaatlusturism on üha populaarsem turismiharu ning vaatetornide olukord on väga oluline osa sellest.
More specifically important bird watching towers characteristics were studied, their condition was analyzed and also how many of them need renovation.
Täpsemalt antakse ülevaade vaatetornide tunnustest, analüüsitakse seisukorda ja uuritakse, kui paljud neist vajavad renoveerimist.
In addition important bird watching towers were determined based on their importance to nature tourism, bird watching tourism and national monitoring.
Lisaks selgitatakse olulised linnuvaatlustornid loodusturismi, linnuvaatlusturismi ja riikliku seire alusel.
The potential new bird watching tower locations proposed are in Põgari coastal meadow in Matsalu and in Kärevere flooded meadow.
Võimaliku kahe uue vaatetorni asukohad on Põgari rannaniidul Matsalus ja teine Kärevere lamminiidul Käreveres.
The overall objective of this work was to evaluate condition of the existing bird watching towers and to make proposals for possible locations of new bird watching towers.
Töö üldeesmärgiks on hinnata Eestis olemasolevate vaatetornide seisundit ja teha ettepanekuid Eestis võimalike uute vaatetornide asukoha kohta.
Estonian bird watching towers, their condition and potential new bird watching towers locations
Eesti vaatetornid, nende seisund ning potentsiaalsed uute vaatetornide asukohad
Therefore, it is necessary to have an overview about the location and the condition of the towers.
Seetõttu on vaja vaatetornide asukohtadest ning seisundist täpset ülevaadet.
The outcome of this study will be used by Estonian Ornithological Society.
Töös saadud tulemusi ja andmeid kasutatakse Eesti Ornitoloogiaühingus erinevate ürituste (näiteks tornide linnuvaatluspäevade) korraldamisel.
The reasons of the unprofitability of variants grown according to traditional cultivation practices were the high prices of inputs and low buying-in prices.
Tavaviljeluse variantide kahjumi põhjuseks olid kõrged sisendite hinnad ning madalad kokkuostuhinnad.
The cost-benefit analysis of pea growing showed that in 2017 only the test variants grown according to organic system were profitable.
Herne kasvatamise tasuvusanalüüsist selgus, et 2017. aastal olid kasumis vaid mahesüsteemis kasvatatud katsevariandid.
The first rotation ended in 2012, in this research we use data from second rotation (2013-2107).
Külvikorra I rotatsioon lõppes aastal 2012. ning II rotatsioon algas 2013. a. Antud uurimustöös on vaadeldav periood 2013–2017.
As the average of trial years the pea grain yield from organic variants was 24–35% lower than that from the conventional variants.
Herne saak katseaastate keskmisena oli mahevariantidel 24–35% väiksem kui tavaviljeluse variantidel.
Reimann, M. The influence of farming system on yield of pea.
Reimann M. bakalaureuse uurimustöö viljelusviiside mõjust herne saagikusele.
The rotation was in following: winter wheat, pea, potato, barley undersown with clover, clover.
Külvikorras oli: talinisu, hernes, kartul, oder ristiku allakülviga, ristik.