natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The master thesis contains 75 pages, 10 tables, 27 figures, 43 references and 1 cd.
Magistritöö sisaldab 75 lehekülge, 10 tabelit, 27 joonist, 43 kirjanduse allikat ja 1 cd.
Eight batches of beer were produced with different amounts of whey powder added: 20%, 30% and 40%.
Valmistati kaheksa tegu õlut millele lisati vadakupulbrit erinevates kogustes: 20%, 30% ja 40%.
Beer production with bitterness levels of 5, 10 and 13 IBU was tested.
Katsetati õlle valmistamist mõrudusastmetega 5, 10 ja 13 IBU.
In the experimental part of the thesis the properties of the raw agents and additives and the methodology of performed analyses are described.
Töö eksperimentaalses osas kirjeldati katsetes kasutatavate toor- ja lisaainete omadusi ning katsete käigus läbiviidavate analüüside metoodikaid.
The next analyses were performed during the test arrangement: from must before boiling – sugar content, specific gravity and pH; from must after boiling – sugar content, specific gravity and pH; from beer after fermentation – sugar content, specific gravity, pH and alcohol content.
Katsete korralduse käigus teostati järgnevaid analüüse: virdest enne keetmist – suhkrusisaldus, erikaal ja pH; Virdst pärast keetmist – suhkrusisaldus, erikaal ja pH; Õllest pärast kääritamist – suhkrusisaldus, erikaal, pH ja alkoholisisaldus Uurimustöö raames teostati vadaku kääritamisel õllepärmiga eralduva CO2 mõõtmise analüüs nii puhtas vadakus kui ka GODO(laktaas) ensüümi lisamisel vadakusse.
The analysis of the results showed that according to the sensory assessment the best whey beer was the one with 30 % of added whey powder and bitterness level of 10 IBU.
Tulemuste analüüsist selgub, et sensoorse hindamise käigus hinnati parimaks vadakuõlleks õlu kuhu oli lisatud 30% vadakupulbrit ja mõrudusastmega 10 IBU.
One experiment was performed with adding GODO enzyme to the beer before fermenting to disintegrate the whey sugar and thus to increase the vital activity of yeasts.
Üks katsetus teostati GODO ensüümi lisamisega õllele enne kääritamist, et lõhustada vadakusuhkrut ja sellega tõsta pärmide elutegevuse aktiivsust.
The sugar content then influences the alcohol content in fermented beer.
Suhkrusisaldus omakorda mõjutab alkoholisisaldust kääritatud õlles.
In addition it becomes clear from the performed analyses that the content of whey powder influences sugar content in must as well as in fermented beer.
Lisaks selgub teostatud analüüsidest, et vadakupulbri sisaldus mõjutab suhkrusisaldust nii virdes kui ka kääritatud õlles.
Sensory assessment was performed on five beer batches.
Viiele õllepartiile viidi läbi sensoorne hindamine.
The aim of the current Thesis was to research the possibilities of whey fermentation and to develop the technology of whey beer production.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida vadaku kääritamise võimalusi ja välja töötada vadakuõlle valmistamise tehnoloogia.
The possibilities of whey fermetation, development of whey beer technology
Vadaku kääritamise võimalused, vadakuõlle valmistamise tehnoloogia väljatöötamine
The technologies and specifics of whey beer production are presented.
Toodi välja vadakuõlle valmistamise tehnoloogia ning töövõtted.
In the literature review the general scope of whey use is described and the possibilities of whey drinks and whey fermentation are discussed in detail.
Kirjanduse ülevaates toodi välja üldised vadaku kasutamise võimalused ja pikemalt käsitleti vadakujookide ning vadaku kääritamise võimalusi.
Proceeding from the aim of the Master’s Thesis an overview of raw materials used for beer production and the processes taking place during beer production are presented.
Siinkohal kirjeldatakse lähemalt laktoosi hüdrolüüsi ja seda mõjutavat ensüümi laktaas Lähtudes magistritöö eesmärgist anti ülevaade õlle valmistamisel kasutatavatest toorainetest ning õlle valmistamisel toimuvatest protsessidest.
Because of human intervention, this natural event has been aggravated, especially in Mediterranean countries.
Inimeste sekkumise tõttu on see looduslik sündmus tihenenud, eriti Vahemere maades.
A massive wildfire started on 3rd of August and burned for eight days, destroying around 27 000ha of land.
3. augustil algas tohutu kulutuli, mis põles kaheksa päeva, hävitades umbes 27 000 ha maad.
This extreme scenario is a repetition of the 2003 occurrence, an alarming situation showing that very little changed since then and, if nothing is going to be improved, experts predict a new catastrophe by 2030 (Cancela et al. 2020).
See äärmuslik stsenaarium on 2003. aasta juhtumi kordus ning murettekitav olukord, mis näitab, et sellest ajast alates on väga vähe muutunud ja kui midagi ei lähe paremaks, ennustavad eksperdid aastaks 2030 uut katastroofi (Cancela jt 2020).
Alferce suffered extreme losses from wildfire occurrences, especially in 2018.
Alferce kannatas kulutulekahjude tõttu raskelt, eriti 2018. aastal.
A combination of several problems such as poor planning, difficult accessibility, lack of effective preventive measures, the dominance of monocultures, high temperature, water scarcity rendered the firefighting ineffective.
See on tulemus mitmete probleemide kombinatsioonist, nagu halb planeerimine, keeruline juurdepääsetavus, tõhusate ennetusmeetmete puudumine, monokultuuride domineerimine, kõrge temperatuur ja veepuudus.
As long as managed, wildfire has an essential and complex role in promoting biodiversity (Kelly and Brotons 2017).
Niikaua kui kulutulekahju on hoomatud, on sel oluline ja keeruline roll bioloogilise mitmekesisuse edendamisel (Kelly ja Brotons 2017).
The subject of the current thesis focuses on green firebreaks as a tool to reduce and control the impact of wildfire occurrences in Alferce, considering changes in climate, biophysical, social and economic sphere.
Käesoleva lõputöö keskendub rohelistele tuletõkestusvahenditele kui vahendile Alferce'i maastikupõlengute mõju vähendamiseks ja kontrollimiseks, arvestades kliima, biofüüsikalise, sotsiaalse ja majandusliku sfääri muutusi.
To reduce the negative impact of extreme wildfires, forest areas should be organized, and access improved while considering fire management solutions to control its spread (Bento and Lopes 2011).
Äärmuslike tulekahjude negatiivse mõju vähendamiseks tuleks metsapiirkonnad korrastada ja juurdepääsu parandada ja kaaluda erinevaid tule haldamise võtteid selle leviku tõkestamiseks (Bento ja Lopes 2011).
The outcome of this thesis is the design of a fire resilient forest landscape combining UK forest design methods adopted to the Mediterranean climate combined with fire-prevention methods.
Selle lõputöö tulemuseks on tulekindla metsamaastiku kujundamine, mis baseerub Ühendkuningriikide metsade kujundamisel ja tulekahjude vältimise meetoditel.
The design of green firebreaks in Portuguese forest: A case study of Alferce, Monchique
Roheliste tuletõkkevööndite kujundamine Portugalis Alferce'l näitel
Thesis consists of four articles.
Töö koosneb neljast artiklist.
Also, there are only few studies reporting total ecosystem C and there is no clear understanding of the primary processes.
Samuti on vähe koostatud kogu metsaökosüsteemi süsinikuringet käsitlevaid üldistusi ning puudub täpne ülevaade peamistest protsessidest.
This thesis looks how anthropogenic and natural disturbances (clearcutting and wildfire) influence forest ecosystem C balance.
Käesolevas töös on uuritud, kuidas inimtekkelised ja looduslikud häiringud (lageraie ja tulekahju) mõjutavad metsaökosüsteemi süsinikutagavara.
Disturbance effects on boreal forest ecosystem carbon dynamics
Häiringurežiimi mõju boreaalse metsaökosüsteemi süsinikuvoogudele
Considering also the life cycle of products made from this wood and the displacement effect (i.e. use of wood instead of concrete or steel that have higher C footprint), shows that harvesting results an increased C uptake from the atmosphere, therefore moderating climate change.
Arvestades puittoodete kogu elutsükli ja tooraine asenduse mõju (puidu kasutus betooni ja metalli asemel, mis omavad oluliselt suuremat süsiniku jalajälge), leiti, et lageraie põhjustab atmosfäärist suurema süsiniku netosidumise kui looduslik häiring.
Fourth paper combines all relevant C pools and looks at the total ecosystem C dynamics in young boreal forests.
Neljas töö, mis on doktoritöö põhitulemus, kirjeldab kogu metsaökosüsteemis oleva süsiniku dünaamikat noores boreaalses metsas.
Therefore, current management practices (i.e. harvesting and planting or seeding) in boreal mixedwood forests of central Canada have no negative impact on total ecosystem carbon.
Tänased metsade majandamise võtted (lageraie ja istutus) Põhja-Ameerika keskosa boreaalses metsas KMS-i negatiivselt ei mõjuta.
First is a literature review of boreal forest C dynamics.
Esimeses on esitatud kirjandusülevaade boreaalse metsa süsiniku dünaamikast.
Third paper reports dead wood densities in the area so that collected dead wood volume data could be converted to dead wood mass estimates.
Kolmas töö kirjeldab lagupuidu tihedust, mis on vajalik lagupuidu mahus massi arvutamiseks.
Fire is the most prevalent form of stand-replacing natural disturbance in boreal forests.
Ajalooliselt on olnud tuli Põhja-Ameerika boreaalse metsa ökosüsteemi protsesside peamine mõjutaja.
Although lot of work has been done to quantify and model boreal forest C dynamics, several knowledge caps remain.
Kuigi palju tööd on tehtud boreaalse metsa süsinikuvoogude kvantifitseerimisega ja modelleerimisega, on teadmistes mitmeid olulisi lünki (näiteks: surnud juurte mass, peen- (<2 mm) ja keskmiste (2–10 mm) juurte mass, kännud).
Second is a study about the aboveground biomass C dynamics.
Teine keskendub elustaimestiku süsiniku dünaamikale.
Live biomass C was significantly higher following harvesting compared with post-fire stands, because of residual live trees and advanced regeneration left intact during harvest.
Elus biomass, orgaaniline mulla horisont ja mineraalse mulla süsinikukogused muutusid pärast häiringuid erinevalt, surnud puidu muutumine oli pärast tulekahju ja raiet sarnane.
While many past studies have lacked complete measurement of all C pools, this thesis provides full coverage of all C pools, including live biomass, deadwood, forest floor and mineral soil.
Süsinik on metsaökosüsteemis jaotunud nelja põhilise struktuurikomponendi vahel: elus biomass, surnud biomass, mulla orgaaniline osa ja mineraalse mulla orgaaniline süsinik.
Results indicate that there is no significant difference in overall ecosystem C stocks during early stand development, but that the relative contribution of C pools to total forest ecosystem C varies between disturbance types.
Kogu metsaökosüsteemi süsinikutagavara (KMS) muutub pärast häiringuid oluliselt, kuid süsinikutagavara pärast metsatulekahju ja lageraiet ei erine.
However, corresponding with increasing global resource demand, harvesting now affects millions of ha of boreal forest each year, yet our understanding of harvesting impacts on boreal carbon (C) dynamics relative to fire remains debated.
Boreaalne mets sisaldab hulgaliselt süsinikku ja mängib seetõttu globaalses süsinikuringluses olulist rolli.
Result is a direct comparison of C stocks following clear-cut harvesting and fire over a 27-year chronosequence in the boreal forest of central Canada.
Koostatud üldine andmebaas annab detailse ülevaate häiringujärgse boreaalse metsa süsinikudünaamikast.
Although the thesis did not show the initial decrease in forest floor C mass commonly acknowledged directly after stand-replacing disturbance, forest floor C stock steadily increased over time.
Pärast häiringut muutuvad loetletud komponendid erinevalt, mõjutades üksteist metsa kasvades ning süsiniku paigutumisel ühest reservuaarist teise.
For better comparison of disturbance effects it is necessary also to compare C dynamics in older forest.
Üha suurenenud vajadus metsa bioproduktsiooni kasutamiseks on muutnud metsaraied olulise tähtsusega häiringuteguriks.
The thinning was conducted in winter period in year 2013.
Harvendusraie toimus katsealal 2013 aasta talveperioodil.
Data analyses were conducted in Microsoft Excel.
Andmete töötlus viidi läbi Microsoft Exceli keskkonnas.
Processed and collected data from the area can be used for further in depth single tree level harvest event analysis in naturally generated broadleaved stands and for making descriptive models for stand development for thinned stands.
Katsealalt kogutud ja töödeldud andmeid saab kasutada edasiseks ja täpsemaks üksikpuu tasemel lehtpuupuistute tehtud harvendusraiete ruumiliseks analüüsimiseks ja edaspidi harvendusraie raiemomenti kirjeldava mudeli koostamiseks.
Also there is a possibility to study how removing trees will affect growing trees and what will be the stands further development.
Samuti on võimalik uurida kuidas ühe puu raiumine võib mõjutada läheduses paikneva puude kasvu ning kuidas raieviis mõjutab puistu edasise koosseisu kujunemist.
In year 2011 permanent forest research area H293_05 was created at Järvselja experimental forest.
Aastal 2011 rajati Järvselja Õppe- ja Katsemetskonda katseala H293_05 harvendusraie raiemomendi analüüsimiseks looduslikult uuenenud lehtpuupuistus.
During making this thesis eight permanent research plots were re-measured after the thinning event.
Töö käigus kordusmõõdeti kaheksa püsiproovitüki raiejärgne olukord.
The mean basal area was reduced 40 % and number of trees reduced to 64 % from its pre-cutting state.
Andmete analüüsi käigus selgus, et raie tehti järgides alameetodil harvendamise põhimõtteid, mille tulemusena vähenes puistu rinnaspindala 40 % ning puude arv 64 % võrrelduna raieeelse seisuga.
Also during the work process relations between mean basal are and standing tree numbers were calculated.
Samuti arvutati rinnaspindala ja puude arvu vahelised suhted ning puistu takseertunnused.
For making this thesis data from ten permanent research plots were used that located in the research area.
Töö tegemiseks kasutati aastal 2011 mõõdetud kümne püsiproovitüki andmeid, mis katsealal asusid.
An analyses of harvest selection in naturally regenerated broadleaved stand
Loodusliku tekkega lehtpuistu harvendusraie raievaliku analüüs
The purpose of this thesis is to analyse what kind of decisions were made during harvest event.
Töö eesmärgiks on uurida, milliseid otsuseid tehti harvendusraie teostamisel ning milline oli katsealal paiknev puistu enne ja pärast raie läbiviimist.
Stands main descriptive characteristics were calculated.
Andmete analüüsimiseks koostati raieelse ja raie järgsete peamiste takseertunnuste jaotused.
The results of the scenarios are very different.
Stsenaariumite tulemused on väga erinevad.
Currently, both buildings are leased out separately.
Hetkel on mõlemad hooned eraldi rendile antud.
The first scenario results in a negative financial result, whereas the second, which requires a major investment, a positive result.
Esimese stsenaariumi puhul on saadud negatiivne rahaline tulemus, teise puhul, mis nõuab suuremaid investeeringuid – positiivne tulemus.
The second half of the Master’s thesis focuses on economic calculations and brings out two different scenarios, which take into account all the spending and revenues from timber sales.
Magistritöö teine pool keskendub majanduslikule arvestusele ja toob välja kaks erinevat stsenaariumi, kus on arvestatud kõiki tehtavaid kulutusi ja saadud tulusid saematerjali müügist.
The author of the thesis has concentrated on spruce logs with the diameter of 25-35 cm and the length of 6 meters.
Töö autor on vaatluse alla võtnud 25-35 cm diameetriga 6-meetrised kuusepalgid.
The thesis provides lists of investments and renovations, acquisitions of new equipment and a new sawmill equipment layout plan.
Välja on toodud loetelud investeeringutest ja renoveerimistöödest, uute seadmete soetamisest ja saeveski seadmete uus asendiplaan.
The work has provided the sawmill owner with a clear overview of the entire production complex, allowing for restarting the production of sawn timber when necessary.
Saeveski omanikule on tehtud töö andnud selge ülevaate kogu tootmiskompleksist, et vajadusel taaskäivitada saematerjali tootmine.
The company concentrated on general construction, and the sawmill remained inoperable for several years.
Ettevõte keskendus edasi üldehitusele ja saeveski jäi mitmeks aastaks seisma.
In 2005, production of lumber was discontinued in the sawmill due to extreme difficulties in raw material acquisition.
2005. aastal lõpetati saeveskis saematerjali tootmine kuna toorme hankimine oli väga keeruline.
The Master’s thesis aims to explore the sawmill production complex before and after the reconstruction of the sawmill, and create sawing plans for the horizontal band saw, taking into account the need for lumber of Puumajatehase OÜ.
Magistritöö eesmärk on uurida saeveski tootmiskompleksi enne ja pärast saeveski rekonstrueerimist ja koostada horisontaallintsaele saekavad, milles on arvestatud Puumajatehase OÜ saematerjali vajadust.
Reconstruction of the Sawmill of ROSBET-ÜT OÜ
ROSBET-ÜT OÜ saeveski rekonstrueerimine
In 1992, ROSBET-ÜT OÜ, a company engaged in general construction, was founded.
Aastal 1992 loodi üldehitusega tegelev ettevõte ROSBET-ÜT OÜ.
Two years later, a circular saw Kara was purchased in order for the company to begin producing lumber for its construction activities.
Kaks aastat hiljem soetati ketassaag Kara, et hakata oma ehitustegevuse tarbeks tootma saematerjali.
The sawmill is rented to log home builders and the concrete building to AS Teede REV-2.
Saeveski on välja renditud palkmajaehitajatele ja betoonhoone AS-le Teede REV-2.
Upon preparation of sawing plans, the logs are being sawn based on the central board method.
Saekavade koostamisel toimub palkide lahtisaagimine tsentraallaua meetodil.
In January 2000, the company acquired a horizontal band saw from AS Erapuit, at which point the production of lumber was started for export purposes.
2000. aasta jaanuaris soetati AS-lt Erapuit horisontaallintsaag ja saematerjali hakati tootma veel lisaks ekspordi tarbeks.
Mostly, the company sawed spruce logs and produced scraped boards as sawn timber.
Valdavalt saeti kuusepalki ja saematerjalina toodeti karestatud lauda.
As a result, the author discovers that wood industry firms should emphasize more about cooperation with other enterprises, raising quality of workforce, innovation, moving upwards in the product-chain and marketing themselves in foreign markets.
Lõputöö tulemusena leiab autor, et suuremat rõhku tuleks puidusektori firmadel pöörata ühisele koostööle teiste ettevõtetega, tööjõu kvalifikatsiooni tõstmisele, innovatsioonile, tooteahelas ülespoole liikumisele ning enda turundamisele välisturgudel.
Factors affecting the production-based export of wood industry enterprises
Puidutööstusettevõtete toodangu eksporti mõjutavad tegurid
During the years there have been lots of changes in the production-based export of wood industry enterprises that need to be analysed and characterized.
Puidutööstusettevõtete toodangu ekspordis on aja jooksul toimunud mitmeid muutuseid, mis vajaksid analüüsimist ja kirjeldamist.
Factors affecting the export should be researched continuously and anticipate the forthcoming problems that could hinder the development of Estonian wood sector.
Eksporti mõjutavaid tegureid tuleb pidevalt uurida ning ennetada ees ootavaid probleeme, mis võiksid Eesti puidusektori ettevõtete arengut pidurdada.
Research will involve quantitative and qualitative analysis.
Selleks esitatakse tulevase uurimistöö metoodika, milles kombineeritakse kvantitatiiv- ja kvalitatiivanalüüs.
There is also a possibility to suggest some behavioural manners and patterns to help improving the ability to export and competitivity in foreign markets.
Samuti võiks ettevõtjate hinnangute ja arvamuste põhjal soovitada käitumismalle ja –viise, kuidas parandada ekspordivõimekust ja konkurentsivõimet välisturgudel.
With the help of qualitative in-depth interviews, author can describe the relevance and validity of the results of previous researches about the wood sector.
Sellele järgneva kvalitatiivsete süvaintervjuude abil saab autor välja tuua eelnevate uurimuste tulemuste kehtivust puidutööstusettevõtetes.
Main objectives of this bachelor thesis are describing and analyzing the problems regarding to the export of wood industry enterprises as well to give an overview of the obstacles impeding the progress of wood sector.
Bakalaureusetöös on eesmärgiks kirjeldada ning analüüsida puidutööstusettevõtete ekspordiprobleeme ning välja tuua sektori arengu takistused läbi aegade.
Quantitative survey questionnaire will help to group wood industry enterprises according to their basic figures.
Kvantitatiivse küsitleva uuringu alusel on võimalik puidutööstusettevõtteid grupeerida üldnäitajate põhjal.
The author will be researching more profoundly the exporting problems of wood industry firms also in the master thesis.
Autoril on kavas puidutööstuse ekspordiprobleeme süvenenumalt uurida tulevases magistritöös.
Results showed that visit outcomes are related to certain visual and non-visual landscape aesthetic aspects and their factors.
Tulemused näitasid, et külastuste tulemused on seotud maastiku teatavate visuaalsete ja mittevisuaalsete esteetiliste aspektide ja nende teguritega.
To date, researchers have found certain influence of blue spaces on psychological wellbeing.
Tänaseks on teadlased leidnud sinise ruumi teatud mõju psühholoogilisele heaolule.
Estonian blue spaces and their support for visitor satisfaction, nature connection and restoration
Eesti sinised ruumid ja nende toetus külastaja rahulolule, looduse ühendamisele ja taastamisele
30 sites in Estonia were visited and surveyed using the BlueHealth Environmental Assessment Tool (BEAT) and secondary data of 187 visit outcomes of people visiting the same sites from the BlueHealth International Survey (BIS) data was collected to analyse simultaneously throughout the whole process.
BlueHealthi keskkonnamõju hindamise tööriista (BEAT) abil külastati ja uuriti 30 Eestis asuvat saiti ning BlueHealthi rahvusvahelise uuringu (BIS) andmete põhjal koguti samu saite külastavate inimeste 187 visiidi tulemuse sekundaarsed andmed kogu protsessi üheaegseks analüüsimiseks.
Thus, this research has great potential to address landscape architects, designers, recreation planners and managers to consider the research findings for future design, planning and management for the mental wellbeing of the visitors, especially to improve the connectedness between urban people and nature.
Seega on sellel uurimistööl suur potentsiaal pöörduda maastikuarhitektide, disainerite, puhkealade planeerijate ja haldajate poole, et nad saaksid kaaluda uuringute tulemusi tulevaste kavandamis-, planeerimis- ja juhtimisvõimaluste osas külastajate vaimseks heaoluks, eriti selleks, et parandada looduse ja linnainimeste vahelist seotust.
To achieve the aim, the research assessed the landscape feature preferences and visitors psychological feelings of the blue spaces, identified the key landscape aspects contributing to visitors’ positive outcomes and examined whether the preferred aesthetic aspects are different for the people with different degree of INS (inclusion of nature in self).
Eesmärgi saavutamiseks hinnati uurimistöös maastikuomaduste eelistusi ja külastajate siniste ruumide psühholoogilisi tundeid, tehti kindlaks peamised maastikuaspektid, mis aitasid kaasa külastajate positiivsetele tulemustele, ja uuris, kas eelistatavad esteetilised aspektid on erineva INS-tasemega inimeste jaoks erinevad ( looduse kaasamine iseendasse).
Thus, the research intended to explore to what extent Estonian blue spaces support visitors satisfaction, nature connection and restoration contributing to human psychological wellbeing.
Seega oli uurimistöö eesmärk uurida, mil määral toetavad Eesti sinised ruumid külastajate rahulolu, loodusühendust ja taastamist, aidates kaasa inimeste psühholoogilisele heaolule.