natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In July the average wind speed is the lowest and in November and December the average wind speed is highest.
Kõige madalam keskmine tuule kiirus on juulis ning kõige suurem on keskmine tuule kiirus detsembris ja novembris.
The first section explains the reasons for the formation of wind.
Esimeses osas seletatakse tuule tekke põhjustest.
The autor focuses on the key issues in second and third section.
Antud bakalaureusetöö on valmistatud kolmes osas, ning põhieesmärkidele keskendutakse töö teises ja kolmandas osas.
The third section is focusing on the wind speed frequency distribution and Weibull distribution.
Kolmandas osas leitakse tuule kiiruste sagedusjaotused protsentuaalselt ja Weibull’i jaotusena.
Wind speed frequency distribution in territory of Estonia
Eesti tuule kiiruste sagedusjaotused
Keywords: wind speed, wind speed frequency distribution, wind speed in Estonia, Weibull distribution, frequency distribution, anemometer, hot-wire anemometer, cup anemometer, windmill anemometer, coriolis effect, pressure gradient.
Lisaks leitakse Weibull’i kalkulaatori abil Eesti tuule kiiruste sagedusjaotuse määramiseks vajalikud skaala ja kujuparameetrid, ning võrreldakse kuidas need ühtuvad keskmiste tuule kiiruste esinemis sagedustega.
The autor also explains how wind speed is measured and what devices can be used for that purpose.
Antud teemat saaks edasi arendada võttes vaatluse alla rohkem erinevaid asukohti, kus tuule kiirust mõõdetakse.
For example considering the tree species, their location, building design, colours and lights.
Näiteks puuliikide valik, nende asukoht istutamisel, hoonete disain, värvid ning valgus.
Since there is a lack of researches about the topic, it needs to be researched further in order to work out, what specifically needs to be changed, where and what kind of other effects would it have.
Kuid kuna antud teemal on uurimistöid kesiselt, tuleb seda laiemalt uurida, et teada saada, mis ja kus täpsemalt tuleks muuta ning milliseid lisamuudatusi see endaga kaasa toob.
Having people staying outdoors is important all year round- it has a positive effect on people`s health, economy and the image of the city.
Inimeste väliruumis viibimine on aga tähtis terve aasta vältel, olenemata aastaajast, kuna sellel on positiivne mõju majandusele, linnapildile ning inimeste tervisele.
To find out whether the design of the parks support winter weather, it had to be first determined, how the areas are used in that context.
Et teada saada, kas avalike parkide kujundus toetab talviseid tingimusi, tuli esiteks välja uurida, kuidas antud kontekstis parke kasutatakse.
The public parks in Estonia are lively in the summer but mostly empty and few used in the winter.
Avalikud pargid Eestis aga leiavad laiemat kasutust vaid suvisel perioodil ning talvel on enamasti tühjad ning vähem külastatavad.
Usage of Public Parks in Tartu During The Wintertime, on The Example of Three Parks
Tartu Avalike Parkide Kasutus Talvisel Perioodil Kolme Pargiala Näitel
Due to the climate region, Estonian outdoor environment can be two very different worldsone of summer and the other of winter.
Klimatoloogilise regiooni tõttu, kus Eesti asub, võib maastik, olenevalt aastaajast, tunduda suvel ja talvel kui kaks eraldi maailma.
There are several things that for example city planners, architects and landscape architects can do, to consider wintertime more in the planning of outdoor public spaces and with it raise the quality of public life.
On mitmeid aspekte, mida linna planeerijad, arhitektid ning maastikuarhitektid saaksid parkide asukoha valikul ning kujundamisel kvaliteetsema avaliku ruumi saavutamiseks arvesse võtta.
Theory of affordances was chosen as the basis of the work and observation, behaviour mapping and interviews were carried out on the three chosen research sites in the city of Tartu during winter, in order to gather the data.
Sobivuste teooria valiti töö aluseks ning uurimine viidi läbi kolmes valitud Tartu linna avalikus pargis talvisel perioodil, vaatluse, käitumise kaardistamise ning intervjuude kaudu.
Thus the research is looking to answer the question, whether they are mostly designed for the summertime and winter is not considered enough while planning them.
Seetõttu otsib antud uurimistöö vastust küsimusele, kas avalikud pargid Eestis on disainitud enamasti suviseks perioodiks ning talvega ei ole piisavalt arvestatud.
From the results it came out that the chosen public parks in Tartu were not prepared enough for winter, to offer a quality outdoor environment.
Tulemustest tuli välja, et valitud avalikes parkides Tartu linnas polnud pargi kujunduse poole pealt pargi kasutajatele kvaliteetse väliruumi tagamiseks talvistes tingimustes piisavalt arvestatud.
Due to the specific and understandable manuals for real estate, maintenance exploitation costs will decrease, massive and unavoidable renovations during the building lifetime will be postponed into a distant future and thus the physical, functional, technological and economical lifetime of the building will be longer.
Konkreetselt ja selgelt sõnastatud alused ehitise kasutamiseks vähendavad hilisemaid ekspluatatsioonikulusid, mistõttu lükkuvad suuremahulised ja vältimatud renoveerimistööd kasutusea jooksul kaugemasse tulevikku ning pikeneb nii ehitise füüsiline, funktsionaalne, tehnoloogiline kui ka majanduslik eluiga.
Despite the fact that the first concepts of a building’s maintenance standards in Estonia were developed in the first years of this century, the general majority of property owners and end-users are still operating in a real estate maintenance based on their personal performance and experiences.
Ehitise hooldust ja korrashoidu käsitlevate standardite esimesed kontseptsioonid Eestis töötati välja käesoleva sajandi esimestel aastatel, siiski tegutseb üldine enamus vara omanikest ja kasutajatest kinnisvara hooldamisel endiselt oma parema äranägemise järgi, toetudes isiklikele kogemustele.
The Significance of Facility Maintenance Documentation in the Context of Construction Law (Based on the Experience of Construction Firm Vilcon Ltd) – Hopes of the Building’s Owner
Ehitise hooldus- ja korrashoiu dokumentide tähtsus ehitusseadustiku mõistes (Vilcon Ehitus OÜ näitel) – ehitise tellija ootused
The task of the current Master Thesis of Civil Engineering research was to survey the theoretical and practical aspects of the significance of facility maintenance documentation in the context of construction legislation, associate them with good building practice, the empirical experiences of the construction firm Vilcon Ltd and the expectations of the building’s customers.
Ehitusinseneri lõputöö uurimisülesandeks oli analüüsida teoreetilistest ja praktilistest aspektidest ehitise hooldus- ja korrashoiu dokumentide tähtsust lähtudes ehitusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest, ühendades need hea tava, ehitusjuhtimise teenust pakkuva Vilcon Ehitus OÜ empiiriliste kogemuste ning ehitise tellija ootustega.
The purpose of the survey was to compose an operational and maintenance manual form of a building which can be adapted for residential and nonresidential buildings and which can be used by the Vilcon Ltd employees in the future.
Töö eesmärgiks oli koostada ehitise kasutus- ja hooldusjuhendi vorm, mida on võimalik kohandada nii elu- kui ka mitteeluhoonetele ning mida saavad Vilcon Ehitus OÜ objektijuhid tulevikus oma töös kasutada.
The operational and maintenance manual of the facility is part of construction documents, which enables the building owner to choose a proper and competent facility manager, it also supports successful real estate maintenance.
Ehitise kasutus- ja hooldusjuhend on osa ehitusdokumentidest, mis annab eelkõige üldistatud võimaluse hoone omanikule pädeva halduri valimise läbiviimiseks ning loob pinnase ehitise edukaks kasutamiseks.
Based on the experiences of the construction firm Vilcon Ltd, the customers of the building require a room-based maintenance manual from the builder both for the residential and non-residential buildings for the end-users.
Vilcon Ehitus OÜ kogemustele tuginedes nõuavad ehitise tellijad ehitajalt tulevasele lõppkasutajale ruumipõhist hoone hooldusjuhendi koostamist nii elu- kui ka mitteeluhoonetele.
So far the maintenance manuals are based on different individual documents in different forms, which does not enable to reliably compare administrative and maintenance activities at different construction sites.
Seni puudusid vaadeldavas ettevõttes ühised arusaamad ja terviksüsteem hooldusjuhendi koostamiseks, toimetati üksikute dokumentidega, mis olid oma vormilt väga erinevad ning ei andnud võimalust usaldusväärselt võrrelda haldus- ja hooldustegevusi ettevõtte erinevatel ehitusobjektidel.
This study is based on an experiment which was conducted in 2018 and 2019 on experimental field of Institute of Agricultural and Environmental Science in Eerika.
Töös analüüsiti 2018. ja 2019. aastal Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi katsepõllul Eerikal läbiviidud katsete andmeid.
Cover crop mixtures
Vahekultuuride segud
We concluded that biomass yield affects nutrient accumulation- mixtures with bigger biomass yield also accumulated more nutrients.
Selgus, et toitainete sidumine olenes biomassist- suurema biomassi puhul seoti rohkem toitaineid.
The experiment consisted nine mixtures of different cover crop species.
Katses kasvatati üheksat erinevat vahekultuuride segu, mis koostati erinevatest vahekultuurideks sobivatest taimeliikidest.
Cover crops are one of the solutions to make agriculture more sustainable and to cope with climate change.
Vahekultuuride kasvatamine on kliimamuutuste ja põllumajanduse suure surve tõttu keskkonnale muutumas järjest olulisemaks.
Results showed that different cover crop mixtures have different biomasses and nutrient retentions.
Katsetulemustest järeldus, et erinevad vahekultuuride segud on erineva biomassi ja toitainete sidumise võimega.
The aim of this thesis, is to compare different cover crop mixture biomasses and nutrient accumulation.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks oli hinnata erinevate vahekultuuride segude biomassi moodustamise ja toitainete sidumise võimet.
However, most farmers grow cover crops as a monoculture and it is little known about cover crop mixtures and which mixtures could be succesful in Estonia.
Kuigi monokultuurina on vahekultuure lihtsam külvikorda sobitada, siis segudena kasvatades on sageli suurem biomass kui üksikliigil, toiteelementide sidumine parem ja mõju mullaomaduste parandamiseks tõhusam.
The study indicated that three species (hairy vetch, phacelia, tillage radish) were more dominant than others and produced biggest biomass.
Erinevate segude liigilise koosseisu võrdlustest selgus, et vahekultuuride segudesse võiks suure biomassi moodustamiseks lisada sellised liigid nagu talivikk, kesaredis ja keerispea.
Biomass, nutrient accumulation and species composition were measured.
Vahekultuure kasvatatakse puhaskülvidena ja erinevate taimeliikide segudena.
Many impacts need nevertheless comprehensive research.
Mitmed mõjud vajavad siiski põhjalikumat uurimist.
The content of the questionnaire were the same in all research groups.
Küsimustike sisu oli kõikides uurimisrühmades sama.
Additionally are used different laws and websites.
Lisaks on kasutatud ka erinevaid seadusi ning internetilehekülgi.
Continuous changing of landscapes is caused by natural factors and also anthropogenic activity.
Maastike pidevat muutumist põhjustavad nii looduslikud tegurid kui ka inimtegevus.
In the research part of my diploma thesis 64 persons were questioned: habitants of Kambja and Viimsi commune via Internet, and students of two distance learning courses of Estonian University of Life Sciences in writing.
Uurimistööks vajalike andmete saamiseks korraldati küsitlus neljas uurimisrühmas – kahe valla (Kambja ja Viimsi) elanike küsitlus interneti teel ning kirjalik küsitlus kahe Eesti Maaülikooli kaugõppe kursuse tudengite hulgas.
The current master’s thesis is a continuation of the bachelor’s thesis of the author.
Käesolev magistritöö on autori koostatud bakalaureusetöö jätk.
The short rotation coppice is still in development stage in Estonia, although we have enough fallow farmland or soils with too low fertility for cultivating agricultural crops which are suitable for growing willow plantations.
Eestis on energiavõsa alles arengujärgus, kuid meil on piisavalt pajuistanduste kasvatamiseks sobivaid söötis põllumaid või muldi, mis on põllukultuuride kasvatamiseks liiga madala viljakusega.
The aim of this work is to examine through the attitude of different people, how short rotation coppice changes landscape perception and environment.
Töö eesmärgiks on uurida läbi erinevate inimeste suhtumise, kuidas energiavõsa muudab maastiku ilmet ning keskkonda.
Therefore the short rotation coppice has a perspective in Estonia; however, broader propagating and state supports are essential, so that investments of infrastructure for growing and using short rotation coppice were economically reasonable.
Seetõttu on energiavõsal Eestis perspektiivi, kuid vajalik on laialdasem teavitustöö ja riigipoolsete toetuste suurenemine, et energiavõsa kasvatamise ja kasutamise infrastruktuuri investeeringud oleksid ökonoomselt mõistlikud.
Diversity of landscape’ types derive from natural conditions, for example climate, relief, bedrock, plant communities and ways of land use.
Maastikutüüpide mitmekesisus tuleneb looduslikest tingimustest, nagu kliima, pinnamood, aluspõhi ja taimekooslused, ning maakasutusviisidest.
Based on this, the overview of the essence, terms of the choice for the growing place, and experiences of the establishment in the Europe of the short rotation coppice were given.
Sellele tuginedes anti ülevaade energiavõsa olemusest, kasvukoha valiku tingimustest ning senistest rajamise kogemustest Euroopas.
Short rotation coppice in Europe is a plantation of fast-growing deciduous trees (mostly willows and poplars) for bioenergy producing purposes.
Energiavõsa Euroopas on kiirekasvuliste lehtpuude (põhiliselt pajude või paplite) istandus, mida kasutatakse bioenergia saamise eesmärgil.
Short Rotation Coppice on Landscape
Energiavõsa maastikul
Landscape is a part of environment with different essence, usage, and appearance.
Maastik on elukeskkonna erineva olemuse, kasutuse ja ilmega osa.
In Estonia, mostly species of bush-shaped willows (Salix) on short rotation are grown.
Eestis kasvatatakse enamjaolt lühikese koristustsükliga (3-7 aastat) põõsasvormilisi pajuliike (Salix).
Additionally are given at the end of the diploma thesis recommendations for reasonable short rotation coppice plantation establishment in Estonia.
Lisaks antakse töö lõpus kirjanduse analüüsile ning läbiviidud küsitluse tulemustele tuginedes soovitusi sobiva pajuistanduse rajamiseks Eestis.
The short rotation coppice is economically beneficial and affects positively landscape perception, environment, and biodiversity, if location is selected reasonably and management of the plantations is proficient.
Hästi valitud asukoha ja oskusliku majandamise korral on energiavõsa majanduslikult tasuv ning mõjutab soodsalt maastikuilmet, keskkonda ja elustiku mitmekesisust.
In order to understand the essence of the topic, literature about types and design of landscape and short rotation coppice were examined.
Valdkonna olemuse mõistmiseks töötati kõigepealt läbi maastikutüüpe ja -kujundamist ning energiavõsa rajamist puudutav kirjandus.
In the diploma thesis, only willow plantations were used in the meaning of the short rotation coppice.
Antud töös käsitleti energiavõsana ainult pajuistandusi.
The data gathered and analysed for this thesis confirmed the results and conclusions found in the works of other authors.
Käesoleva uurimistöö käigus kogutud ja analüüsitud andmed kinnitasid teiste autorite töödes kajastatud tulemusi ja järeldusi.
In good environmental conditions the differences stemming from egg size recede in 2–5 months after hatching.
Marjaterade suurusest tingitud erinevused taanduvad heades keskkonnatingimustes 2 – 5 kuu jooksul pärast koorumist.
Result: When comparing the growth rates of the three different groups, a significant statistical difference occurred (p<0,001) (see Appendix 4).
Uurimisrühmade kasvunäitajate võrdlemisel ilmnes oluline statistiline erinevus (p < 0.001).
These rates will start to be affected by other factors determined by the specimen’s genotype and the environment.
Seda hakkavad mõjutama muud mõjufaktorid, mis tulenevad isendi genotüübist ja keskkonnast.
When using broodfish from a hatchery, the influence of negative factors (e.g. stress, high stocking density, inbreeding) on reproduction and on growth and survival rates of offspring should be reduced.
Kasvanduses peetavate sugukalade kasutamisel tuleb vähendada negatiivsete faktorite (nt stress, suur asutustihedus, sugulusristlus) mõju sigimisedukusele, järglaste kasvule ning ellujäämusele.
Result: Measurements taken in April showed that in all of the groups the mass and length of the alevins had a strong positive correlation to the egg mass (r > 0.7) (see Appendix 5).
Kõigis uurimisrühmades oli aprillikuus tehtud mõõtmistel vastsete mass ja pikkus tugevas positiivses seoses marjatera massiga (r > 0.7).
This master’s thesis is based on the data which was collected from Põlula Fish Rearing Centre in the years 2012–2013 on broodfish from the River Kunda and the River Daugava populations and their offspring.
Magistritöö materjaliks olid aastatel 2012-2013 Põlula Kalakasvatuskeskuses kogutud andmed Kunda ja Daugava jõe populatsioonidest pärit sugukalade ning nende järglaste kohta.
Larger alevins are regarded as more competitive and with a better survival rate both in natural and artificial conditions.
Suurematest marjateradest kooruvad suuremad vastsed, keda peetakse konkurentsivõimelisemaks ning nende ellujäämust paremaks nii looduses kui ka kalakasvanduse tingimustes.
The egg quality of natural origin broodfish is higher due to which the growth and survival rates of their offspring are better than those for the offspring of live gene bank broodfish.
Looduslikku päritolu sugukaladel on parem marja kvaliteet, millest tulenevalt on nende järglaste kasv ja ellujäämus paremad kui elusgeenipangas kasvatatud sugukalade järglastel.
The use of salmon (Salmon Salar L.) broodfish from the populations of the river Daugava and the river Kunda, and the results of rearing juvenile Fish the Põlula
Daugava ja Kunda jõgede populatsioonidest pärit lõhe (Salmo Salar L.) emaskalade kasutamise ning noorkalade kasvatamise tulemused Põlula Kalakasvatuskeskuses
The survival rate of eggs during the incubation was 89.4% for the River Daugava females, 73.71% for the River Kunda 4+ group and 79.39% for the River Kunda 6+ group.
Daugava jõe päritolu emaskalade marja inkubatsiooniaegne ellujäämus oli kõrgeim – 89.4%, Kunda 4+ rühmal 73.71% ning Kunda 6+ rühmal 79.39%.
Question: Do female body size and fecundity affect egg quality?
Emaskalade kasv ja viljakus mõjutavad marjaterade kvaliteeti.
In the River Kunda 6+ group and the River Daugava group the females with a bigger mass had a lower relative actual fecundity – in the River Kunda 6+ group the number of eggs per one kilogram of bodymass without stripped eggs was 1125.5 ± 432.3 and in the River Daugava group 1318.7 ± 353.4.
Kunda 6+ ja Daugava rühma emaskaladel, kelle mass oli suurem, oli suhteline tarbeviljakus väiksem – Kunda 6+ jõe päritolu emaskalade puhul 1125.5 ± 432.3 ja Daugava rühmal 1318.7 ± 353.4 marjatera marjata kehamassi kilogrammi kohta.
The purpose of the thesis was to find answers to the following questions: Question: Do the growing conditions, origin and age of broodfish affect their growth and fecundity rates?
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli välja selgitada, kas sugukalade kasvukeskkond, päritolu ja vanus avaldavad mõju nende kasvu– ja viljakusnäitajatele ning milline on nende seos marja kvaliteedi ning järglaste kasvu, arengu ja ellujäämusega.
Measurements taken in June in all of the groups demonstrated that there was a positive relationship also between the average mass and length of the fry and the egg mass.
Positiivne seos ilmnes aga ka juunis Kunda 6+ ja Daugava uurimisrühmade maimude keskmise massi ja marjaterade masside vahel.
The age of maturity and the size of broodfish vary both inside and between populations.
Sugukalade kasvu– ja viljakusnäitajaid analüüsides selgus, et erinevused ilmnesid nii mõlema populatsiooni sugukalade vahel kui ka sama populatsiooni eri aastakäikude kalade vahel.
The growth rates of the River Kunda origin live gene bank broodfish (see Table 4) were lower than those of the River Daugava origin salmon: the average body mass of 4+ females (n=47) was 1.35 ± 0.48 kg and the length 48.27 ± 4.90 cm, the same indicators for older 6+ salmon (n=68) were 3.20 ± 0.99 kg and 62.01 ± 14.07 cm.
Kunda jõe päritolu elusgeenipanga sugukalade kasvunäitajad olid madalamad kui Daugava jõe päritolu lõhedel: Kunda 4+ emaskalade (n = 47) keskmine täismass oli 1.35 ± 0.48 kg ja pikkus 48.27 ± 4.90 cm, Kunda 6+ lõhedel (n = 68) olid vastavad näitajad 3.20 ± 0.99 kg ja 62.01 ± 14.07 cm. Daugava jõe sugukalade (n=15) keskmine täismass oli 7.56 ± 2.26 kg ja täispikkus L 91.53 ± 8.11 cm. Kunda 4+ vanuserühma emaskalade suhteline tarbeviljakus oli suurim – 1632.1 ± 400.5 marjatera ühe kilogrammi emaskala marjata massi kohta.
The females in the River Kunda 4+ group had lower growth rates and the number of eggs per one litre was higher – 7507.4 ± 903.7; the egg diameter was 5.49 ± 0.18 mm and the mass 0.094 ± 0.09 g (n=1503).
Loodusest püütud Daugava rühma emaskalade mari oli suureteralisem (läbimõõt 6.09 ± 0.27 mm ja mass 0.127 ± 0.175g) kui geenipanga päritolu Kunda 4+ rühma lõhede mari (läbimõõt 5.49 ± 0.18 mm ja mass 0.094 ± 0.09 g).
In addition to the data that was gathered in the centre as a part of everyday rearing work, the author collected further data: measurements of eyed eggs, alevins and juvenile fish originating from females of different groups.
Lisaks keskuse tavapärase kalakasvatustöö käigus saadud andmetele kogus töö autor täiendavat materjali, milleks oli eri gruppide emaskaladelt pärinevate silmtäppstaadiumis marjaterade (n = 5359), vastsete (n = 4100), maimude (n = 1900) ja samasuviste (0+) noorkalade (n = 3900) täpsemad mõõtmis– ning kaalumistulemused.
The number of eggs per one litre for females in the River Kunda 6+ group was 5580.1±570.0, the egg diameter was 6.05±0.14 mm and the average mass 0.130 ± 0.009g (n=2007).
Kunda 6+ rühmas oli marjaterade läbimõõt oli 6.05 ± 0.14 mm ja keskmine mass 0.130 ± 0.009g.
Hypothesis: Egg size is positively correlated to the size of alevins and juvenile fish.
Üheks marja kvaliteedi näitajaks loetakse marjatera suurust.
The average body mass for the offspring of River Kunda 4+ group (n=500) was 2.05 ± 0.59 g in August, 5.38 ± 1.88 g in October and 8.10 ± 2.49 g in January; the offspring of River Kunda 6+ group had an average body mass of 2.02 ± 0.65 g in August, 5.06 ± 1.97 g in October and 7.57 ± 2.75 in January (see Appendix 6).
Jaanuari alguseks oli Daugava jõe päritolu emaskalade järglaste kehamass 12.83 ± 4.85 g, Kunda jõe populatsioonist pärit noorema vanuserühma (4+) emaskalade järglaste keskmine kehamass oli 8.10 ± 2.49 g ja vanema põlvkonna (6+) rühma järglastel 7.57 ± 2.75 g. Alates marja viljastamisest oktoobris 2012 kuni detsembri lõpuni 2013 oli Kunda 4+ vanuserühma emaskalade järglaste ellujäämus 34.1%, Kunda 6+ vanuserühma järglastel 45.7% ning Daugava jõe päritolu kaladel 57.7%.
After the onset of exogenous feeding the influence of the female’s phenotype (egg size and fecundity) on the growth and survival rates of the offspring decreases.
Sellest võib järeldada, et emaskala fenotüübist sõltuv marjaterade ja eelvastsete suurus kaotab järk-järgult oma mõju järglaste kasvule.
Hypothesis: Broodfish size and age of maturity depend on genetic features and the conditions of the growing environment which in turn affect fecundity and the quality of eggs and milt.
Uurimisrühmade vahelised erinevused on tõenäoliselt tingitud nii geneetilistest iseärasustest, kasvukeskkonnast kui ka sugukalade vanusest.