natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Discussion will bring together representatives from involved ministries, as well as Estonian Development Fund and Estonian National Committee of the World Energy Council.
Arutelus osalevad esindajad nii seotud ministeeriumitest kui ka Eesti Arengufondist ja Maailma energeetikanõukogu Eesti esindusest (WEC Estonia).
The main focus of this year’s conference will be Estonian long-term energy management plan (ENMAK 2030+), to refl ect the current important topics in the community.
Konverentsi põhifookuses on sel korral vastvalminud Eesti pikaajaline energiamajanduse arengukava (ENMAK 2030+), et peegeldada paremini ühiskonnas arenevaid olulisi teemasid.
The conference has been the main meeting point for renewable energy sector politicians, scientists and practitioners throughout its history.
TEUK on läbi aastate olnud üks põhilisi taastuvenergia valdkonna teadurite, praktikute, poliitikute ja lihtsalt huviliste kohtumispaiku.
In addition to the regular scientifi c presentations, this year we talk more about the results and trends in long-term energy management.
Tavapärastele teadlaste ettekannetele on sel korral lisaks antud rohkem sõna ka ENMAKi koostajatele, et tutvustada olulisemaid tulemusi ja eelseisvaid suundumusi Eesti energiamajanduses.
The program of the jubilee conference is divided into two main sections: First part of the day focuses on visions in renewable energy sector.
Konverentsi programm on sel korral jagatud kaheks teemavaldkonnaks: Päeva alustab visiooniblokk, mis keskendub ENMAKi kõrval ka teistele taastuvenergia tulevikusuundumustele, päeva keskel antakse mitmekesine ülevaade väikeenergeetika teadustulemustest ning päeva lõpetavad ettekanded ning järgnev diskussioon teemal, mida pakub ENMAK Eesti riigile.
Both of the companies have found new target markets in Latvia and Lithuania.
Mõlemad ettevõtted on leidnud endale uued sihtturud Läti ja Leedu näol.
It can be only discussed what the situation could be if Russia had not implemented an import ban.
Seda, milline olukord võinuks olla kui Venemaa poleks impordikeeldu rakendanud, saab ainult arutleda.
Meanwhile European Union’s average internal export success was stabile but still only 7% a year.
Samal ajal kui Euroopa Liidu sisesel eksportimisel oli ekspordiedukuse keskmine kasv küll stabiilne, kuid siiski ainult 7% aastas.
Years 2010 and 2011 were special to swine-breeders because full capacity of export went to Russia.
Aastad 2010 ja 2011 olid seakasvatajatele erilised seetõttu, et eksporditi täies mahus ainult Venemaale.
However the value of extra product was confirmed by Pandivere Seafarm, who started appraising their product by chopping up their meat.
Samas aga kinnitas lisandväärtuse loomise mõttekust Pandivere Seafarm, kes hakkas liha lahti lõikamise abil väärindama oma toodangut.
The importance of Russia’s market to Estonia’s swine-breeders was confirmed in an interview with the manager of Tartu Agro Aavo Möldri and with Aiu Põllumajandus’s member of the board Alar Põldmaa, in the interview both of the managers claimed that a large part of the whole product was exported to Russia.
Venemaa turu tähtsust Eesti seakasvatajale kinnitas ka Tartu Agro juhataja Aavo Möldri ning Aiu Põllumajanduse juhatuse liikme Alar Põldmaaga tehtud intervjuu, milles mõlemad ettevõtte juhid väitsid, et Venemaa turule eksporditi suur osa ettevõtte kogutoodangust.
During the years, Estonia’s live swine has been exported to Latvia, Lithuania, Poland, The Netherlands and Russia.
Aastate jooksul on Eesti elussigu eksporditud Lätti, Leetu, Poola, Hollandisse ja Venemaale.
Also, due to the livestock import ban, Tartu Agro lost a profit of over 30 000 euros in 2012.
Samuti elusloomade impordikeelu tõttu jäi Tartu Agrol 2012. aastal saamata üle kolmekümne tuhande euro suuruses tulu.
Due to this, the pig-breeding has reached second position in livestock branches after Estonian milk production.
Tänu sellele on seakasvatus saavutanud Eesti piimatootmise kõrval tähtsuselt teise positsiooni loomakasvatusharudest.
It was not only until 2012, when Russia established an import ban on live animals coming from the European Union, that Lithuania and Poland became new target countries for Estonia’s live swine.
Alles aastal 2012, mil Venemaa kehtestas impordikeelu Euroopa Liidu riikidest tulevatele elusloomadele, said uuteks Eesti elussigade sihtriikideks Leedu ja Poola.
Probably the success of Estonia’s live swine exports to Russia had increased even more.
Ilmselt oleks Eesti elussigade ekspordiedukus Venemaale suurenenud veelgi.
If pig farmes have had exported to several markets and not just live swines but also value-added products, the risks could have been more diffused.
Riskide hajutamiseks oleksid seakasvatajad võinud eksportida mitmetele turgudele ning mitte ainult elussigu vaid ka lisandväärtusega tooteid.
Although indexes of comparative advantage of Russia’s exports arised and decreased in the observed years, Estonia’s live swine export success rose averagely 73% a year.
Kuigi Venemaale eksportimisel suhtelise eelise indeksid vaadeldavatel aastatel tõusid ja langesid, tõusis Eesti elussigade ekspordiedukus keskmiselt 73% aastas.
Neither of the companies plan to export extra value products to Russia even though it would be possible to do so.
Kuigi Venemaale oleks võimalik eksportida lisandväärtusega tooteid, siis kumbki ettevõtte ei plaani seda tegema hakata.
International competitiveness of Estonia live swine exports to Russia: revealed comparative advantage in 2000-2012
Eesti elussigade ekspordi rahvusvaheline konkurentsivõime Venemaa suunal ilmutatud suhtelise eelise meetodil aastatel 2000-2012
In 2006, Russia became the main target market for Estonia’s live swine.
Alates aastast 2006 sai põhiliseks Eesti elussigade sihtturuks Venemaa.
The biggest export of comparative advantage of of live swines was in year 2011.
Suurim suhtelise eelise indeks elussigade eksportimisel ilmnes Eestil aastal 2011.
Comparative advantage in the export of Estonia’s live swine was, among all the observed countries, the best in Russia.
Suhteline eelise indeksid elussigade eksportimisel Venemaale olid vaadeldavate aastate lõikes võrreldavatest riikidest kokkuvõttes kõige parem Eestil.
Estonia can not use it’s advantage from it’s geographical location and the relatived comparative advantage.
Kuna aga poliitilistel põhjustel jätkuvalt Venemaale elussigu eksportida pole võimalik, ei saa Eesti nii oma geograafilisest asukohast kui ka suhtelisest eelisest tulenevat eelist kasutada.
One of the reasons why Estonia’s swine-breedes export their product behind the border is because Estonia has reached an almost 100% level of self supplement with pork.
Kuna Eesti sealihaga isevarustatuse tase on saavutanud ligi 100% taseme, siis seepärast on eksportinud Eesti seakasvatajad oma toodangut piiri taha.
Assessment of private forest owners’ cooperation in Estonia
Eesti erametsaomanike koostöö analüüs
In Estonia, private forests are owned by approximately 97,000 owners, among whom 93,000 are private individuals.
Eesti erametsad kuuluvad ligikaudu 97 000 omanikule, kellest 93 000 on eraisikud.
The size of an average private forest holding is about 10 hectares.
Keskmine erametsaomandi pindala on ligikaudu 10 hektarit.
Secondly, the management objectives and values are very diverse and change in time.
Samuti on metsaomanike eesmärgid ja väärtushinnangud väga mitmekesised ning ajas muutuvad.
In fact, such cooperation is highlighted and supported through various measures at state level.
Ka riik on ühistegevuse olulisust rõhutanud ja soodustab seda ka mitmesuguste toetusmeetmetega.
Despite this, there is still a lack of interest in cooperation as only about 6-8% of forest owners are members of special cooperation organisations (forest owners’ organisations).
Sellegipoolest ei ole erametsaomanike huvi ühistegevuse vastu suur: vaid väike osa (6–8%) metsaomanikke on metsaomanike organisatsioonide ehk metsaühistute liikmed.
If land properties are small and forests belong to a large number of forest owners, sustainable forest management might be difficult to achieve.
Kui metsaomandid on väikesed ja mets kuulub väga paljudele omanikele, siis võib metsade jätkusuutlik majandamine olla keeruline.
Since such cooperation between forest owners has mainly an economic function, it might often contradict the forest owners’ objectives.
Kuna metsaomanike koostööl metsaühistutes on peamiselt majanduslik sisu, siis võib see paljudel juhtudel minna vastuollu metsaomanike tegelike eesmärkidega.
Therefore, it is important that these resources are managed in a sustainable way in order to satisfy the present and future needs.
Seetõttu on oluline, et metsi majandatakse sel viisil, et inimesed saaksid osa elurikkusest ning nende vajadused puidu ja metsaandide järele oleksid täidetud nii praegusel ajal kui ka tulevikus.
The sustainable management of forest resources is important as it is linked to many goods and services that people need, e.g. timber, mushrooms, berries, and biodiversity.
Metsaressursside säästev kasutamine on oluline kogu maailmas, sest mets pakub paljusid inimestele vajalikke tooteid ja teenuseid.
There are several reasons for this.
Metsaomanike passiivsuse põhjusi on mitmeid.
With such ownership fragmentation, cooperation between forest owners could be a solution.
Sellise killustatuse juures võib metsade säästlikul majandamisel abiks olla metsaomanike omavaheline koostöö – metsi majandatakse üheskoos.
Policy formulation and implementation has not considered such diversity and therefore, the objectives of the policy might not be reached.
Metsaomanike koostööd puudutavates Eesti seadustes ja regulatsioonides on metsaomanike mitmekesiste eesmärkidega vähe arvestatud ning seetõttu on metsapoliitikas seatud eesmärke keeruline saavutada.
The majority of owners are not aware of specific forestry issues and in some cases might not have linkages with the property.
Tuleb arvestada, et viimase veerandsaja aasta jooksul on maa uuesti erakätesse läinud ning suur hulk maaomanikke ei ole metsandusküsimustega piisavalt kursis või puudub neil konkreetse metsaga isiklik seos.
In this thesis, using a novel focused ion beam scanning electron microscopy combined technique, it was demonstrated that in economically important carabid and elaterid beetles, thermo- and hygroreceptor neurons are located in antennal dome-shape sensilla (DSS) morphologically distinct from all known types of sensilla of other insects.
Käesolevas doktoritöös, kasutades uudset fokusseeritud ioonkiirte skanneeriva elektronmikroskoopia kombineeritud tehnikat, näidatakse, et põllumajanduslikult olulistel jooksiklastel ja naksurlastel paiknevad termo-ja hügroretseptorneuronid antennaalsetes kuppeljates sensillides (DSS), mis erinevad morfoloogiliselt putukate kõigist senituntud sensillitüüpidest.
Several parameters of the bursts of all the three neurons are temperature dependent and may hierarchically encode noxious heat up to lethal levels in a graded manner.
Kõigi kolme neuroni mitmed valangulised parameetrid on temperatuurisõltuvuslikud ja võivad hierarhiliselt kodeerida ohtlikult kõrgeid temperatuure.
Using extracellular single sensillum recording in the range of 20 to 45 °C it was shown that at temperatures above 25 (30) °C, firing mode of the DSSs neurons changes.
Üksiku sensilli rakuväline registreerimine temperatuuri vahemikus 20 kuni 45 oC näitas, et temperatuuridel üle 25 (30 oC) lülituvad DSS neuronid regulaarsete närviimpulsside genereerimiselt impulssvalangute genereerimisele.
Scarcely anything is known about encoding of noxious high temperatures by peripheral thermoreceptor neurons.
Väga vähe on teada mil viisil kodeerivad ohtlikult kõrgeid temperatuure perifeersed temperatuuritundlikud neuronid.
Despite that environmental thermal conditions play a major role in all levels of biological organization very little information is available on noxious high temperature sensation crucial in behavioural thermoregulation and survival of small ectothermic animals such as insects.
Vaatamata sellele, et temperatuur mõjutab kõiki eluslooduse tasandeid, on väga vähe andmeid selle kohta, kuidas tajuvad ohtlikult kõrgeid temperatuure ektotermid sh. putukad, mis on määrava tähtsusega nende käitumuslikus termoregulatsioonis ja ellujäämisel.
Encoding of environmental heat by the sensory triad of insects antennal thermo- and hygroreceptor neurons
Kõrgete välistemperatuuride sensoorne kodeerimine putukate antennaalsete termo- ja hügroneuronite triaadi poolt
They are innervated by the classical sensory triad of a cold neuron and two antagonistically responding hygroreceptor neurons, the moist air and and the dry air neuron, respectively.
DSS innerveerib klassikaline neuronite triaad: külmaneuron ja kaks antagonistlikku hügroretseptorneuronit (niiske ja kuiva õhu neuron).
According to their reaction type and response modality, the three DSS neurons were reclassified as the cold-hot neuron, the moist-hot neuron and the dry-hot neuron, respectively.
Vastavalt sensoorsele modaalsusele ja reaktsiooni tüübile nimetati DSS paiknevad neuronid ümber külma-kuumaneuroniks ja õhuniiskuse-kuumaneuroniks ning õhukuivuse-kuumaneuroniks.
These findings consider spike bursting as general, fundamental quality of the classical sensory triad of insect antennal thermo- and hygro-thermoreceptor neurons being a flexible and reliable mode of coding unfavourably high temperatures.
Töö tulemused näitavad esmakordselt, et impulss-valangute genereerimise võime on putukate klassikalise termo- ja hügroneuronite triaadi üldine ja fundamentaalne omadus võimaldades paindlikult ja usaldusväärselt kodeerida kõrgeid temperatuure, mis on kriitilise tähtsusega ektotermide käitumuslikus termoregulatsioonis.
The atmospheric CO2 concentration has been in constant growth over the past centuries and the resulting warming of the climate is undeniable.
Atmosfääri CO2 kontsentratsioon on viimaste sajandite jooksul olnud pidevas kasvutrendis ning selle tagajärjel toimuv kliima soojenemine on vaieldamatu.
The stinging nettle and hops were grown in growth chambers under high (20-30°C) and low (10-20o C) temperatures.
Nõgese ja humala taimi kasvatati kõrge (20-30o C) ja madala (10-20o C) temperatuuriga kasvukambrites.
The rise in temperature accelerates the development of both plants and insects, and outbreaks of insect herbivores may increase.
Temperatuuritõus kiirendab nii taimede kui putukate arengut, sageneda võivad putukherbivooride hulgisigimised.
This is the opposite of what was expected, as the emissions of plant volatile compounds usually increase at higher temperatures.
See on ootuspärasele vastupidine tulemus, kuna tavaliselt kõrgema temperatuuri juures taimede lenduvühendite tootlikkus kasvab.
I used growth chambers to study if the emittance of herbivory-induced volatile compounds of european peacock butterfly host plants (stinging nettle and common hop) increase at higher air temperatures and whether this change is different for different food plants.
Uurisin kasvukambrikatse abil, kas kõrgema õhutemperatuuri korral on päevapaabusilma toidutaimede (kõrvenõges ja harilik humal) lenduvainetel põhinev herbivooriaresistentsus kasvanud ja kas see muutus on eri toidutaimede puhul erinev.
Volatile compounds were measured using an eight-chamber cuvette system and the volatiles were collected in carbon tubes before caterpillar infection and 0, 6, 24 and 48 hours after the infection.
Lenduvühendite mõõtmiseks kasutati kaheksakambrilist küvettsüsteemi ning lenduvühendid koguti süsinikutorudesse nii enne kui 0, 6, 24 ja 48 tunni möödudes röövikukahjustuse tekitamisest, lenduvühendite kogused mõõdeti gaas-kromatograaf massspektromeetriga.
Hops grown at high temperatures had 36% lower damage to leaf area than hops grown at low temperature.
Kõrge temperatuuri juures kasvanud humalataimede kahjustatuse määr oli 36% madalam, kui madala kasvutemperatuuriga humalatel.
In the case of hops, the temperature had no significant effect on the emission of volatile compounds.
Humala puhul kasvutemperatuur lenduvühendite emissioonile olulist mõju ei avaldanud.
The total emission of the volatile compounds of stinging nettles grown at high temperatures was lower than that of stinging nettles grown at low temperatures.
Kõrge temperatuuri juures kasvanud nõgesetaimede lenduvühendite koguemissioon oli madalam kui madala temperatuuri juures kasvanud nõgestel.
Herbivory resistance of the host plants of european peacock under different growth temperatures
Päevapaabusilma toidutaimede herbivooriaresistentsus erinevate kasvutemperatuuride juures
In the future, this may reduce egg laying on nettle plants and increase egg laying on hop plants.
Tulevikus võib väheneda päevapaabusilma munemine nõgesetaimedele ning kasvada munemine humalataimedele.
Since the female butterfly uses volatile compounds to locate host plants, it may become more difficult to find nettle plants in the future when the temperature rises.
Kuna emasliblikas kasutab lenduvühendeid toidutaime leidmiseks, võib tuleviku kasvava temperatuuri tingimustes nõgesetaimede leidmine liblikale senisest keerulisemaks osutuda.
In the future warming climate the hops may be more easily found by european peacock butterflies, but the increased protection against herbivory may adversely affect the caterpillars.
Kui kõrge temperatuur humalataimede herbivoorivastast kaitsevõimet kasvatab, võib humal olla liblika jaoks küll kergemini leitav kuid toidutaimena vähemväärtuslik.
Caterpillars of european peacock butterfly (Aglais io) were collected from the wild and used to cause the herbivore damage.
Röövikukahjustus tekitati loodusest kogutud päevapaabusilma (Aglais io) röövikutega.
In January and February 2020, a survey was conducted among farmers.
2020.a jaanuaris ja veebruaris viidi põllumajandusettevõtjate seas läbi küsitlus.
Experts conclude that for both fatal and non-fatal accidents, their reporting is incomplete and the actual number of accidents can be up to 4 times higher.
Eksperdid on arvamusel, et nii fataalsete kui mittefataalsete õnnetusjuhtumite puhul on nende raporteerimine puudulik ja tegelik õnnetuste arv võib olla isegi kuni 4 korda suurem.
There were more accidents at work in this group than in the group with poorer safety knowledge (73 vs 34 accidents).
Tööõnnetusi juhtus sellel grupil rohkem kui kehvemate ohutusalaste teadmistega grupil (73 vs 34 tööõnnetust).
There were 10.7 accidents at work per thousand employees.
Tuhande töötaja kohta toimus 10,7 tööõnnetust.
Noise-induced hearing loss occurs in 50% of agricultural workers.
Mürast tingitud kuulmiskadu esineb 50% põllumajandustöötajatest.
The agricultural sector is one of the most dangerous for European workers, with an average of 500 deaths and more than 150,000 accidents per year in agriculture and forestry over the last 10 years.
Põllumajandussektor on Euroopas töötajatele üks ohtlikumaid – viimase 10 aasta jooksul on põllumajanduse ja metsandusega seotud keskmiselt 500 surma ja üle 150’000 õnnetuse aastas.
534 entepreneurs responded to the survey, the majority from the activities of plant growing (n = 207) and animal husbandry (n = 161).
Küsitlusele vastas 534 ettevõtjat, enamus taimekasvatuse (n=207) ja loomakasvatuse (n=161) tegevusaladelt.
The main causes of accidents were the use and repair of machinery and equipment, accidents due to animals, slips, trips and accidents related to construction activities.
Õnnetuste peamisteks põhjusteks olid masinate ja seadmete kasutamine ja remontimine, õnnetused loomade tõttu, libisemised, komistamised ja ehitustegevusega seotud õnnetused.
In 2019, the agricultural sector ranked 6th among 27 activities in Estonia in terms of the ratio of occupational accidents.
2019. aastal oli põllumajanduse sektor tööõnnetuste suhtarvult Eestis 6. kohal 27 tegevusala seas.
Chemical and biological hazards in agriculture can cause a variety of respiratory and skin diseases and allergic reactions in workers.
Põllumajanduses esinevad keemilised ja bioloogilised ohutegurid võivad põhjustada töötajatele erinevaid hingamisteede ja nahahaigusi ning allergilisi reaktsioone.
54% of the respondents are exposed to musculoskeletal risk factors, 64% of the respondents are exposed to airborne pollutants, 65% to chemical and biological risk factors that may endanger the skin, and 81% to various sources of noise.
Luu-lihaskonna ekspositsioon ohuteguritele esines 54% vastanutest, kokkupuude saasteainetega õhus 64% vastanutest ning keemiliste ja bioloogiliste ohuteguritega, mis võivad ohustada kokkupuutel nahaga 65%, müra erinevate allikatega 81%.
In 33% of all occupational accidents in Estonia were caused by the loss of control over a machine, means of transport, hand tool, object or animal.
Kõikidest Eestis toimunud tööõnnetustest 33% puhul oli tööõnnetuse põhjustanud kõrvalekaldeks märgitud kontrolli kaotamine masina, transpordivahendi, käsitööriista, objekti või looma üle.
Employers’ assessments of occupational hazards and for accidents at work in Estonian agriculture
Tööandjate hinnangud töökeskkonna ohuteguritele ja tööõnnetustele Eesti põllumajanduses
The aim of this research was to find out the risk factors of the work environment and the employers' assessment of the work environment.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli selgitada välja töökeskkonna ohutegurid ja tööandjate hinnang töökeskkonnale.
Improving the safety knowledge of employees is important and necessary both for the prevention of accidents at work and occupational diseases and for the mitigation of risk factors in the work environment.
Töötajate ohutusalaste teadmiste tõstmine on oluline ja vajalik nii tööõnnetuste kui kutsehaiguste ennetamisel ja töökeskkonna ohutegurite maandamisel.
In the agricultural sector, more in-depth studies are needed to identify the work environment risk factors in specific activities.
Põllumajandussektoris on vaja viia läbi põhjalikumaid uuringuid, et selgitada välja konkreetsete tegevusalade töökeskkonna ohutegurid.
Musculoskeletal problems are most common cause of non-fatal injuries and diseases among farm workers.
Luu lihaskonna seotud probleemid on põllumajanduse ettevõtete töötajatel kõige levinumad mittefataalsete vigastuste ja haiguste hulgas.
Almost 50% of the respondents consider their knowledge of occupational safety to be rather good or excellent.
Enda teadmisi tööohutuses hindab pigem heaks või suurepäraseks ligi 50% vastanutest.
8% of respondents had accidents at work in the previous 12 months.
Tööõnnetusi esines eelneval 12 kuul 8% vastanutest.
All the methods used were determined by European Standards (EN).
Töös kasutatud katsemetoodika on sätestatud Euroopa Standarditega (EN).
All test pieces were cut from 2 identical plywood plates from the same manufacturer.
Kõik katsekehad lõigati välja kahest identsest sama tootja poolt valmistatud vineertahvlist.
Swelling in thickness was increased 2,8% and decreased in length 0,1% .
Katsekehade mõõtmed paksuses suurenesid keskmiselt 2,8% ning vähenesid pikkuses 0,1%.
Test pieces were soaked in water 24h then dryed 24h to complete cycle.
Tsükli läbimiseks leotati katsekehad vees 24 tundi, seejärel kuivatati kuivatuskapis 24 tundi.
Bending strength, modulus of elasticity anad static hardness were measured with universal testing machine Instron 3369.
Paindetugevus, elastsusmoodul ja pinnakõvadus mõõdeti universaalse katsemasinaga Instron 3369.
The properties studied were bending strenght, modulus of elasticity, static hardness, swelling in thickness and lenght in different numbers on soaking and drying cycles.
Omadused, mida uuriti olid paindetugevus, elastsumuudul, pinnakõvadus ning muutused pikkuses ja paksuses.
Effect of plywood soaking and drying cycles on mechanical and physical properties
Vineeri ligunemise ja väljakuivamise tsüklite arvu mõju mehaanilistele ja füüsikalistele omadustele
Bending strength decresed 10,1%, modulus on elasticity decreased 7,9% and static hardness decreased 13,4% by the end of the cycles.
Pindetugevus vähenes tsüklite lõpuks risti-ja pikisuunas keskmiselt 10,1%, peindealastsumoodul vähenes risti- ja pikisuunas keskmiselt 7,9% ning pinnakõvadus keskmiselt 13,4%.
11 + 11 series containing 12 test pieces each were studied in 10 cycles.
Kasutati piki- ja ristisuunas eraldi 11 seeriat, igas seerias 12 katsekeha.