natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of this doctoral study revealed variation in students’ learning experiences.
Toetudes uuringu tulemustele, saab öelda, et inseneriõppe üliõpilaste õpikogemused ettevõtlusõppest varieerusid.
Students’ experiences were investigated from three different angles, with three specific questions, as follows: 1) How did engineering students experience studying entrepreneurship as part of their study programme?
Lähtuvalt eelnevast, oli doktoritöö eesmärgiks uurida inseneriõppe tudengite ettevõtlusõppe kogemusi kolmest vaatenurgast lähtudes: 1) kuidas inseneriõppe tudengid ettevõtlusõpet kogesid, 2) milliseid arusaamu oma õppimise tulemusel väljendasid ning 3) missuguseid emotsioone tudengid õppeprotsessist lähtuvalt kirjeldasid.
This information can be used to improve teaching practices.
Seetõttu on meeskonnatöös kasulik rakendada sobivaid tehnikaid, mis toetavad õppimist.
The third sub-study revealed three main sources of emotions toward entrepreneurship education; namely: 1) a new kind of learning environment; 2) a collaborative learning; and 3) challenging tasks.
Nendeks olid 1) uus õpikeskkond (üleminek traditsiooniliselt õppelt aktiivõppele), 2) ühine ehk koosõppimine ja 3) raskusi valmistavad (keerulised) ülesanded.
Based on this line of thought, the overall aim of this dissertation was to acquire information about and increase the understanding of engineering students’ learning experiences in entrepreneurship education from the learners’ perspective.
Lisaks õppimises esinenud emotsioonide allikate tuvastamisele avaldusid analüüsi käigus dünaamilised mustrid, mis aitavad mõista, kuidas ettevõtlusõppes õppijate emotsioonid väljenduvad ja aitavad luua paremaid võimalusi õppija toetamiseks õppeprotsessis.
Being aware of pedagogically important aspects that can lead students toward significant and deep learning experiences should also be addressed in teacher training.
Nende kahe uuringu õpikogemuste ja õpikontseptsioonide variatsioonide tulemusena toodi välja õpiprotsessis esinevad pedagoogiliselt olulised aspektid, mis aitavad mõista, kuidas toimus õppimine ning millised meetodid õppeprotsessi planeerimisel ja rakendamisel toetavad nii õppijate enesearengut kui ka sügavamat, tähenduslikumat õppimist.
Order Protection Act came into force on 1 July 2014, which led to the completion of the reform of Estonian order protection law.
1. juulil 2014 jõustus korrakaitseseadus, mis viis lõpule pikalt väldanud korrakaitseõiguse reformi.
At least four sub-areas of danger prevention law can be distinquished, which differ significantly from each other in many aspects.
Võib eristada vähemalt nelja ohuennetusõiguse alamvaldkonda, mille kujunemistee ja sisu üksteisest oluliselt erinevad.
Danger prevention compared to the danger aversion expands the circle of persons whos basic rights could be subject to limitations and at the same time reduces the possibility that a person can avoid the limitation by his or her law-abiding conduct.
Ohuennetusõigus laiendab võrreldes ohutõrjeõigusega isikute ringi, kelle suhtes põhiõigusi riivavaid meetmeid võidakse kohaldada ja samas vähendab võimalust, et isik saab riive õiguskuulekalt käitudes ise ära hoida.
As a result of the analyse it can be concluded that, despite of the wish to create a common legal bases for Estonian law enforcement law in Order Protection Act, the danger prevention law is still quite fragmented and vaguely definable set of legal norms.
Läbi viidud analüüsist saab järeldada, et hoolimata ühtsete õiguslike aluste loomise soovist korrakaitseseaduses on ohuennetusõigus Eestis endiselt killustatud ja ebamääraselt piiritletav õigusnormide kogum.
One of the central features of this legal act is the division between danger aversion law, which applies to specific and clear hazards that have already occurred and danger prevention law, which must ensure the protection of society against danger potentials, which are possible, but have not yet obtained a form of concrete danger.
Üheks uue korrakaitseõiguse läbivaks jooneks on jagunemine ohutõrjeõiguseks, mis rakendub konkreetsete juba selgelt ettenähtavate ohtude ilmnemisel ja ohuennetusõiguseks, mis peab tagama ühiskonna kaitsmise selliste kahjupotentsiaalide vastu, mis on küll võimalikud, et mitte veel konkreetse ohuna realiseerunud.
From the constitutional aspect the major difficulty is the high level of abstraction of danger prevention norms and the resulting broad discretion of the implementing administrative bodies.
Põhiseaduslikust seisukohast valmistab raskusi eelkõige ohuennetusõiguse normide suur abstraktsusaste ja neid rakendavate haldusorganite väga lai kaalutlusruum.
In this work author set the task of developing a closer look on the reasons of the emerging of danger prevention law, its legal dogmatics and the constitutional bases.
Käesolevas töös seadis autor endale ülesandeks uurida lähemalt ohuennetusõiguse kujunemise põhjusi, Eesti kehtiva ohuennetusõiguse dogmaatikat ning põhiseaduslikke nõudeid ja piiranguid ohuennetusõiguse arendamisele.
Although danger prevention is necessary to some extent in order to maintain public order in modern society, the objective tendency to increase in such measures is problematic from the rule of law point of view and needs precaution.
Kuigi teatud ulatuses on ohuennetuslike vahendite kasutamine avaliku korra tagamisel kaasajal vältimatu, devalveerib ohuennetusliku iseloomuga põhiõigusi piiravate meetmete arvu jätkuv suurenemine ohutõrjeõiguse tähendust ja tekitab probleeme õigusriiklikest põhimõtetest kinnipidamisega.
An analyse of this legal area is especially important, as modern societies facing scientific and criminal risks hitherto unknown, tend to use ever more danger prevention measures in early phases of potentially hazardous situations.
Kaasaegses ühiskonnas, kus teaduse ja tehnika arengu ning uute kuritegevuse vormide tõttu seisame vastakuti senitundmatute sisemist rahu kahjustada võivate olukordadega, on täheldatav õiguspoliitiline püüe omistada üha suurem tähtsus kahju võimalikult varasele ärahoidmisele korrakaitseliste vahenditega, erandiks pole ka Eesti.
The obtained theoretical results are supported by many numerical experiments with various test problems.
Saadud teoreetilisi tulemusi kontrollitakse arvukate numbriliste eksperimentidega mitmesugustel testvõrranditel.
Numerical solution of fractional differential equations
Murruliste tuletistega diferentsiaalvõrrandite ligikaudne lahendamine
The concept of a fractional derivative can be traced back to the end of the seventeenth century, the time when Newton and Leibniz developed the foundations of differential and integral calculus.
Murrulised tuletised (s.t. tuletised, mille järk ei ole täisarv) on pakkunud huvi juba alates ajast, millal I. Newton ja G. W. Leibniz rajasid matemaatilise analüüsi aluseks oleva diferentsiaal- ja integraalarvutuse.
Despite this, for a long time, considerations regarding fractional derivatives were purely theoretical treatments for which there were no serious practical applications.
Kaua aega käsitleti murruliste tuletistega seotud küsimusi vaid teoreetilisest vaatepunktist, sest ei olnud näha, millised võiksid olla murruliste tuletiste rakendusvõimalused.
In the present thesis the regularity properties of the exact solutions of a wide class of fractional differential and integro-differential equations are investigated.
Käesolevas väitekirjas uuritakse murruliste tuletistega diferentsiaalvõrrandi lahendi siledust ja saadud informatsiooni alusel töötatakse välja kõrget järku täpsusega lahendusalgoritmid niisuguste võrrandite ligikaudseks lahendamiseks.
However, when working with problems stemming from real-world applications, it is only rarely possible to find the exact solution of a given fractional differential equation, and even if such an analytic solution is available, it is typically too complicated to be used in practice.
Kuna murruliste tuletistega diferentsiaalvõrrandite täpse lahendi leidmine ei ole enamasti võimalik, peame nende lahendeid leidma ligikaudselt.
It is only during the last decades that there has been a spectacular increase of studies regarding fractional derivatives and differential equations with such derivatives, mainly because of new applications of fractional derivatives in several fields of applied science.
Viimastel aastakümnetel on aga leitud, et murrulisi tuletisi sisaldavad diferentsiaalvõrrandid kirjeldavad mitmesuguste materjalide ja protsesside käitumist paremini kui täisarvulist järku tuletistega diferentsiaalvõrrandid.
Therefore numerical methods specialized for solving fractional differential equations are required.
See nõuab spetsiaalsete meetodite väljatöötamist, sest murruliste tuletistega diferentsiaalvõrrandite korral ei ole reeglina rakendatavad täisarvuliste tuletistega diferentsiaalvõrrandite vallast tuntud tulemused.
Relation of autobiographical memories with self-esteem, anxiety and satisfaction with life
Autobiograafiliste mälestuste seos enesehinnangu, ärevuse ja eluga rahuloluga
Mutual effects of wind speed, air temperature and sea ice concentration in the Arctic and their teleconnections with climate variability in the eastern Baltic Sea region
Tuulekiiruse, õhutemperatuuri ja merejää vastastikused mõjud Arktikas ning kaugseosed kliima varieeruvusega idapoolses Läänemere regioonis
Survey on Exploratory Software Testing
Ülevaade uurivast tarkvara testimisest
About 76% of the respondents who use ET are members of a separate testing organization within their company.
Ligikaudu 76% vastanutest, kes kasutavad uurivat testimist, kuuluvad oma ettevõttes eraldiseisvasse testimisorganisatsiooni.
Exploratory Testing (ET) is a testing method that was created by Cem Kaner in 1983 [1].
Uuriv testimine on testimismeetod, millele pani aluse Cem Kaner 1983. aastal.
Close to 50% of the respondents have more than five years of working experiences.
Ligi 50% vastanutest on rohkem kui 5 aastat töökogemust.
Most respondents are willing to change the recording strategy of ET.
Enamik vastanutest on valmis muutma uuriva testimise salvestamise strateegiat.
ET has been applied in small companies (less than 50 employees, 56%) relatively more often than in large companies (32%).
Uurivat testimist kohaldatakse väikestes ettevõtetes (vähem kui 50 töötajat, 56%) rohkem kui suurtes (32%).
Respondents who have much working experience use ET more than those who have less working experience.
Vastanud, kellel on pikaajaline töökogemus, kasutavad uurivat testimist rohkem kui need, kellel on väiksem töökogemus.
Over 50% of the companies applying ET are older than 5 years.
Üle 50% ettevõtetest, kus uurivat testimist kohaldatakse, on vanemad kui 5 aastat.
Respondents consider that ET supports creativity, and ET are efficient and effective.
Vastajad toovad välja, et uuriv testimine soosib loovust ning on efektiivne.
The main problem which ET brings is"hard to record".
Peamine probleem uuriva testimisega on, et seda on raske salvestada.
More Estonian testers (50%) use ET than Finnish testers (38%).
Eesti testijatest kasutab uurivat testimist suurem osa (50%) kui Soome testijatest (38%).
Meanwhile some respondents think ET requires higher testing ability for testers, which means ET does not suit for everyone.
Samas arvavad mõned vastanud, et uuriv testimine nõuab testijalt suuremat testimisalast võimekust, mis tähendab, et uuriv testimine ei sobi igaühele.
We summarize all information and answer three main research questions of this study, which are: RQ 1: What characterizes those respondents that apply ET in Estonia and Finland and what experience do their companies have with using ET?
Töös tehakse kokkuvõte saadud vastustest ning vastatakse kolmele peamisele uurimisküsimusele, milleks on: Mis iseloomustab küsitlusele vastanuid, kes kohaldavad uurivat testimist Eestis ja Soomes ja milline kogemus on nende ettevõtetel uuriva testimise kasutamisega?
Respondents who are from smaller companies in Estonia prefer using ET, but in Finland, bigger companies’ respondents use ET more than those who are from smaller companies.
Eestis eelistavad kasutada uurivat testimist vastanud väikestest ettevõtetest, kuid Soomes kasutavad uurivat testimist rohkem suurtest ettevõtetest pärit vastajad.
Some respondents can use ET for so limit testing situations that make them considering that ET is inflexible.
Mõned vastanud saavad kasutada uurivat testimist vaid vähestes olukordades, mistõttu leiavad nad, et uuriv testimine ei ole paindlik.
Respondents in Estonian and Finnish companies who apply ET are mostly testers (48%) and test managers (36%).
Küsitlusele vastanute hulgas on kõige rohkem testijaid (48%) ja juhtivaid testijaid (36%).
"Company size" is significantly different between those companies which apply ET in Estonia as compared to Finland.
Ettevõtte suurus on märgatavalt erinev Eesti ja Soome uurivat testimist kohaldavate ettevõtete vahel.
"Working experience" seems to be the main factor that influences whether a company applies ET in Estonia and Finland.
Töökogemus tundub olevat Eestis ja Soomes peamine faktor, mis mõjutab, kas uurivat testimist kasutatakse või mitte.
RQ 2: Which factors have an influence on using ET in Estonian and Finnish companies?
Millised faktorid mõjutavad uuriva testimise kasutamist Eesti ja Soome ettevõtetes?
In addition, we try to find out how testers think about ET, e.g., the advantages and disadvantages of ET, and how they plan to improve ET. To achieve the objective of this thesis, we decided to use a survey to gather replies from testing relevant roles.
Lisaks pakub huvi, mida testijad arvavad uuriva testimise meetodist, millised on uuriva testimise eelised ja puudused ning kuidas plaanitakse uurivat testimist täiustada.
RQ 3: How do software engineers think about ET?
Mida arvavad tarkvaratehnikud uurivast testimisest?
Analysing Information Distribution in Complex Systems
Informatsiooni distributsiooni analüüsimine komplekssetes süsteemides
First, the synergy in the Ising model was found to peak while the system wasstill in the demagnetized, disorder regime.
Esiteks leiti, et Isingu mudelis saavutab sünergia maksimumi korratus demagnetiseerunud režiimis enne faasinihet.
To calculate these novel quantities in practice, a numerical estimator has been developed at the University of Tartu.This thesis provides the very first examples of applying partial information de-composition in complex systems research.
Nende suuruste praktiliseks arvutamiseks on Tartu Ülikoolis välja töötatud numbriline lahendaja.Käesolev bakalaureusetöö on esimene omalaadne, pakkudes kolme mudeli näolesimesi näiteid osalise informatsiooni dekompositsiooni praktilisest rakendamisest komplekssete süsteemide analüüsimisel.
Second, a novel automatic and quantitative characterization of elementary cellular automata based on the information distribution in the automata was obtained.
Teiseks pakuti välja kvantitatiivne, informatsiooni jaotusel põhinev elementaarsete rakuautomaatide karakterisatsioon.
Last, feedforward neural networks were discovered not to be amenable to analysis with the current tools.However, it was argued that analysing recurrent neural networks could yield more interesting results.
Kolmandaks arutleti, et kuigi pärileviga tehisnärvivõrkude analüüsimine ei osutunud osalist informatsiooni dekompositsiooni kasutades viljakaks, võib informatsiooni jaotuse analüüsimine rekurrentsetes tehisnärvivõrkudes pakkuda huvitavamaid tulemusi.
Recently, an extension to classical information theory called partial information decomposition has been developed, which allows one to partition the information that two subsystems have about a third one into unique, redundant and synergetic information terms.
Informatsiooniteooria on populaarne tööriist, mida kasutatakse tihti nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete seoste tuvastamiseks dünaamilistes komplekssetes süsteemides.Hiljuti välja töötatud osaline informatsiooni dekompositsioon on täiendus harilikule informatsiooniteooriale, mis võimaldab partitsioneerida kahe sisendi ja ühe väljundi vahelise informatsiooni kolmeks komponendiks: unikaalseks, liiaseks ning sünergiliseks informatsiooniks.
Efficiency of the third energy package: Gazprom vs. Lithuania, case study
Kolmanda energiapaketi efektiivsus: Gazprom vs. Leedu, juhtumianalüüs
The extracted knowledge from this log enable us to discover the actual process and existing process model for further analysis, evaluation and continuous improvement in their quality.
Saadud sellisest registreerumisest teade võimaldab meil avastada tõelist protsessi ja olemasoleva protsessi näite edasiseks analüüsimiseks, hindamiseks ja nende kvaliteedi pikaajliseks parandamiseks.
Event logs are the primary sources for a process mining project and they are captured by different data sources including databases, ERP systems, CRM systems, audit trails, hospital information systems, bank transaction logs, etc.
Sündmuste registreerimine on peamised protsesside süva analüüsi allikad, ning need fikseeritakse erinevate andmete allikatega, kaasa arvatud andmetebaase, ERP süsteeme, CRM süsteeme, auditori jälge, arsti infromatsiooni süsteeme, panga operatsioonide registreerimist jne.
This way, various process mining tools have been developed in the market.
Niiviisi, erinevad protsesside süva analüüsid arendatakse turul.
Nevertheless, there is a lack of sufficent and comprehensive evaluation frameworks that assist users in selecting the right tool.
Ehkki, on tunda piisavate ja mõistlike hindamise konstruktsioonide puudust, mis võiksid kasutajatel õige instrimendi valida.
The proposed operations are linked to typical problems reported in existing process mining use cases.
Pakutud operatsioonid seotakse tüüpiliste probleemidega, mis mainitakse olemasolevate protsesside süva analüüsi kasutuse juhtudel.
Comparative Evaluation of Process Mining Tools
Süva analüüsi protsessi vahendite võrdlev hindamine
Process mining is relatively young research area that meets the gap between businesses processes and various IT systems.
Protsesside süva analüüs on võrdlemisi uus uuringute haru, mis täidab lünki äri protsesside ja erinevate IT süsteemide vahel.
This thesis proposes a framework that enables the comparison of process mining tools in terms of their functional features.
See diplomitöö pakub konstruktsiooni, mis võimaldab võrrelda protsesside analüüsi vahendeid nende funktsionaalsust uurides.
Using this framework, the thesis compares three process mining tools, namely ProM, Disco and Celonis The comparison shows that while these tools provide comparable functionality they differ in terms of the way the functionality is provided.
Läbiviidud võrdlus näitab, et need kolm vahendid annavad võrdletavat funktsionaalsust, kuid erinevad selle poolest, mis viisil antakse funktionaalsust.
Comparison and optimisation of novel mass spectrometry ionisation sources
Uudsete massispektromeetria ionisatsiooniallikate võrdlemine ja optimeerimine
LC/MS method is widely used in routine analysis and research laboratories.
Vedelikkromatograafia-massispektromeetria (LC/MS) on laialt kasutatav meetod väga mitmekesiste analüüside teostamiseks nii rutiin- kui teaduslaborites.
LC/MS method is used for example pesticide analysis in food stuffs, plastic components from the products stored in plastics, toxicological studies in blood, components of human cells and the products of the processes happening inside tissues etc.
LC/MS meetodiga määratakse näiteks taimekaitsevahendeid toiduainetes, erinevaid plastiku komponente sellega kokkupuutuvates produktides, narkootikume veres, seedimise käigus organismis tekkivaid ühendeid, rakkudes leiduvaid valke jne, tegemist on ühe oluliseima meetodiga analüüsimaks komponente segudest.
Comparison of the conventional ESI source with some of the newer developments in commercial ionisation sources, such as heated electrospray (HESI), multimode (MMI) source and APPI sources demonstrated that the ESI source is on an average the most robust and sensitive method for generating ions in the interface of LC and MS.
Antud töö käigus võrreldi mitmeid uusi ionisatsiooniallikaid kommertsiaalselt levinud elektropihustus ionisatsiooni allikaga (ESI) ning näidati ESI eeliseid võrreldes uudsemate allikatega, mis on popullaarseks muutumas, kuid pole läbinud võrdluse kadalippu, et õigustada nende kasutamist.
Novel commercial ion sources need to be compared with each other in order to evaluate their advantages.
Seetõttu on vajalik võrrelda erinevaid uusi ionisatsiooniallikaid, et leida millised on spetsiifilise töö jaoks parimad.
This study is expected to add valuable information for the improvement of the LC/MS method and proposes a new direction for the improvement of ESI source.
Selleks on vajalik aina uuesti võrrelda praeguseid parimaid allikaid uudsete leiutistega, et leida effektiivseim liides LC/MS meetodile.
The novel 3R nebuliser for ESI source recently developed in our group was compared to the conventional ESI source.
Samuti oli töö eesmärgiks meie töögrupis eelnevalt väljatöötatud uudse ESI allika pihusti (3R) optimeerimine, mis viidi edukalt lõpule.
In a practical comparison – neonicotinoids in honey samples–with the native commercial nebuliser the 3R nebuliser proved to be comparable or better.
3R pihusti eelised võrreldes kommertsiaalse pihustiga seisnesid väiksemate ainekoguse usaldusväärsemas määramises ning paremas korduvuses.
Analysis of the main nebuliser parameters affecting the ionisation showed that the inner gas capillary pressure and internal diameter as well as the liquid capillary internal diameter had the strongest influence on the results.
Ionisatsiooniallikas on kahe meetodi (vedelikkromatograafia ja massispektromeetria) ühendamiseks oluline liides, mille abil tekitatakse kromatograafist tulevast vedelikust analüüdimolekulide ioonid, mida analüüsitakse massispektromeetriga.
There are numerous novel developments aiming to improve the interface between LC and MS.
Erinevaid ionisatsiooniallikaid on mitmeid ning pidevalt täiendatakse olemasolevaid ja leiutatakse uusi.
Administrative Order in Estonia during the German Occupation in 1941–1944
Halduskorraldus Eestis Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944
At the same time, the treatment of this period in academic historical research has been extremely modest thus far.
Samas on perioodi käsitlemine akadeemilises ajalooteaduses olnud seni äärmiselt tagasihoidlik.
Reforms announced during the war declared the simplification of the administrative order and that the decision-making process was being brought to a lower, more local level.
Sõja kestel välja kuulutatud reformid deklareerisid halduskorralduse lihtsustamist ja otsustusprotsessi viimist madalale tasemele.
This dissertation analyses how Germany’s totalitarian system treated administrative law according to the example of the administrative order in occupied Estonia, with comparisons to events in Latvia and Lithuania.
Käesolev uurimus analüüsib Saksamaa totalitaarse süsteemi administratiivõiguse käsitust okupeeritud Eesti halduskorralduse näite varal, tuues võrdlusi sündmustega Lätis ja Leedus.
The German occupation during the Second World War has had a significant effect in shaping Estonia’s recent history and people’s attitudes towards and understanding of that history.
Teise maailmasõja aegne Saksa okupatsioon on olulisel määral kujundanud Eesti lähiajalugu ja inimeste suhtumist ning arusaama sellesse.
Two of these groups, the local governments and the Estonian Self-Administration headed by H. Mäe, were also formally formed into institutions of executive power in the German civilian administration.
Neist kaks, kohalikud omavalitsused ja H. Mäe juhitud Eesti Omavalitsus, kujundati ka formaalselt Saksa tsiviilhalduse täitevvõimu asutusteks.
Estonia did not participate as a country in the Second World War, yet three clearly distinct local groups were nevertheless active alongside German military and civilian institutions in restoring administrative authority in Estonia.
Eesti ei osalenud riigina Teises maailmasõjas, kuid sellegi poolest tegutsesid Eestis haldusvõimu taastamisel Saksa sõjaväe- ja tsiviilasutuste kõrval kolm selgelt eristuvat omamaist osapoolt.