natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In literature review was discussed different topics considering ecological design and maintenance, in test was main aim to analyse plant communities that start growing after stopping lawn mowing and in landscape analysis was aim to find best alternative solutions of open spaces in City green areas.
Kirjanduse ülevaates käsitleti erinevaid ökoloogilise disaini ja hooldsega seotud teemasid, katses uuriti hooldusest välja jäetud alade taimekooslusi ja maastikuanalüüsis otsiti parimaid võimalusi avatud aladele alternatiivsete lahenduste seast.
That’s why planners, landscape architects and scientists are trying to find solutions, how to bring diversity and benefits which exist in nature to City environment.
Seetõttu on üha enam planeerijaid, maastikuarhitekte ja teadlasi üritanud leida viise, kuidas looduse mitmekesisust koos kõikide sellega kaasnevate kasuteguritega linna tagasi tuua.
In creation of meadow designs, three diferent solutions were proposed for Estonian University of Life Sciences campus.
Niitude kujunduslahenduse osas pakuti välja kolm erinevat versiooni, kuidas võiks niite rajada Eesti Maaülikooli linnakusse.
Increasing Ecological Values of City Open Spaces by Changing Maintenance Intensity in Estonian University Campus
Linnade avatud alade hoolduse muutmine ökoloogilisuse tõstmise eesmärgil Eesti Maaülikooli linnaku näitel
Aim of this master thesis is to find out if it’s possible to rise ecological value of city green areas by changing maintenance intensity.
Käesoleva töö eesmärgiks on uurida, kas hoolduse muutmisega on võimalik tõsta avatud rohealade ökoloogilist väärtust.
Meadow designs are relatively easy to put into work, which would also allow to continue with plant communities research.
Niitude kujunduslahendused on realiseeritavad ja niitude rajamine võimaldaks taimekoosluste uuringuga jätkata.
To target plant groups belonged plants that were identified has meadow or grassland plants.
Sihtrühma liikideks on taimed, mis võivad esineda loodusliku niidu koosluses ja mis antud katses kuulusid niidu- ja rohumaa taimerühmadesse.
This work is based on scientific literature.
Lõputöö põhineb teaduskirjandusel.
People awareness in food is increasing and they are trying to eat healthier.
Järjest enam kasvab inimeste teadlikus toidu osas ja jälgitakse, mida süüakse.
The aim of this thesis is, based on scientific literature, to identify: • different fertilizers used in blueberry organic farming and characterise their characteristics based on biological specifics of blueberry • which organic fertilizers allowed in blueberry organic farming ensure high yield and berries rich in bioactive compounds.
Antud töö eesmärgiks oli kirjanduse põhjal välja selgitada: • mustikate mahekasvatuses kasutatavad orgaanilised väetised ja iseloomustada nende omadusi mustikataimede bioloogilistest eripäradest lähtuvalt; • millised maheviljelusse lubatud väetised tagavad mustikataimede suure saagikuse ning kõrge bioaktiivsete ühendite sisaldusega marjad.
Biolan (2,0-1,2-2,0), Kemira Bio, Biolan 4-2-1, Monterra 9-1-4 and compost poultry manure help to improve blueberry yields.
Saagikust aitab parandada Eestis kättesaadavatest kaubalistest väetistest Biolan (2,0-1,2-2,0), Kemira Bio, Biolan 4-2-1, Monterra 9-1-4 ja Compost kanakaka.
In order for blueberries to produce high quality berries with high yields they must receive sufficient nutrients, it means that adequate and appropriate fertilization is needed.
Saamaks maheviljeluses suuremaid ja kvaliteetsemaid saake on oluline, et mustikataim saaks piisavalt toitaineid, st. tagama peab piisava ja sobiva väetamise.
There is not one "perfect" organic fertilizer for blueberry organic farming, but by combining different fertilizers the results can be good.
„Ideaalset väetist" mustikate maheviljeluses kasutamiseks ei ole, kuid on mitmeid võimalusi, mille kombineerimisel saab häid tulemusi.
Blueberries contain number of beneficial photochemical contributing to health: anthocyanins, folic acid, vitamin A and C, carotenoids, etc. As the demand for organically grown blueberries is increasing it´s necessary to obtain higher yields and berries with higher quality.
Mustikad sisaldavad tervisele palju kasulikke antioksüdatiivsete omadustega orgaanilisi ühendeid: antotsünaanid, foolhape, vitamiin A ja C, karotenoidid jne.
The work in hand shows that both organical and commercially sold fertilizers can be used in blueberry organical farming.
Käesolevas tööst selgub, et on mitmeid orgaanilisi kui ka kaubalisi väetisi, mis sobivad mustika mahekasvatusse.
Monterra 9-1-4 (increase phenols) and Biolan 4-1-2 (increase anthocyanins) have positive effects on berries chemical composition.
Viljade keemilisele koostisele mõjub positiivselt Monterra 9-1-4 (tõstab marjade fenoolide sisaldust), Biolan 4-1-2 (tõstab antotsüaanide sisaldust marjades).
Organic materials like slurry (when the pH is monitored continuously), cocoa shell substrate, bone meal and kelp/seaweed have positive effect on both, blueberry yield and chemical composition of berries.
Orgaanilistest materjalidest mõjutavad positiivselt mustika produktiivsust kui ka marjade kvaliteeti näiteks läga (kui pH-d pidevalt jälgida), kakaokestade substraat, kondijahu, merevetikas ja pruunvetikas.
Peat substrate and soil amended with peat also helped to improve blueberry yields.
Väga hea saagikuse saab ka, kui kasvatada mustikaid turbasubstraadis või segada muld turbaga.
The effect of biochar on the earthworms
Biosöe mõjust vihmaussidele
Biochar had also significant influence on earthworm species, compared to soil, population diversity was significantly higher with A. caliginosa (P =0,04), who clearly preferred soil to soil+biochar.
Biosöel oli usutav mõju ka vihmausside liigilisele koosseisule, võrreldes puhta mullaga oli seal hariliku mullaussi (A. caliginosa) arv oluliselt väiksem (P =0,04).
This study's purpose was to determine the effect of biochar on earthworm population density and behavior.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida, millist mõju avaldab biosüsi mullas vihmaussidele.
In conclusion we found that earthworm population density, biomass and population diversity depend significantly on the species of earthworms, the type and properties of biochar which is used and also on the type and properties of soil.
Uurimistööst järeldus, et biosöe mõju vihmaussidele sõltub oluliselt vihmaussiliigist, biosöe omadustest ning mullaliigist ja omadustest, kus biosütt kasutatakse.
Biochar as soil conditioner has lately raised a lot of intrest in the world, but before it can be used in wider range, it must be determined what kind of influence, it has on our environment.
Enne kui saab hakata biosütt suuremahuliselt kasutama, tuleb põhjalikult uurida, ega sellel ei ole negatiivset mõju meie elukeskkonnale.
We found that biochar has no effect on the earthworms, if the soil conditions (pH, soil moisture content), which are important to earthworms, are not changed drastically.
Biosüsi ei mõjuta mullas vihmausside arvukust kui selle mulda viimise tulemusena ei muutu oluliselt vihmausside elutegevust mõjutavad tingimused, nagu mulla pH ja niiskusesisaldus.
The results showed, that biochar nor its amount had significant influence on earthworm population density with hardwood biochar (P ˃ 0,05) nor on the biomass.
Tulemused näitasid, et vihmaussid ei väldi mulda, mille sisse on segatud lehtpuust toodetud biosütt (P ˃0,05).
But there was significant difference in 1 earthworm average weight (P = 0,01), in soil+biochar version it was significantly higher than in soil.
Samas näitasid tulemused, et ühe vihmaussi keskmine kaal oli usutavalt suurem (P =0,01) biosöega variandi mullas.
In laboratory study we considered if the earthworms avoided biochar by its amount (10 g kg-1 and 20 g kg-1).
Statistiliselt olulist mõju ei olnud ka katses kasutatud biosöe normil (10 ja 20 g kg-1 mullale) (P ˃0,05).
Field trial(soil and soil + biochar) was conducted 3 years ago and earthworm population density, biomass and species were determined.
Teiseks määrati vihmausside arvukust puhta mulla ja biosöega rikastatud mulla lappidel 3 aastat tagasi rajatud põldkatses.
In field trial earthworms slightly preferred soil to soil + biochar.
Selle selgitamiseks viidi läbi laborikatse, kus uuriti kas vihmaussid väldivad biosöega rikastatud mulda normi alusel.
The mortality was the highest in the beginning of the trial and lowest in the end.
Suremus oli kõige suurem katseperioodi alguses ja kõige väiksem katseperioodi lõpus.
The results of test groups were collected during 11.06.13 - 24.07.13 (44 days).
Katsegruppide kasvu iseloomustavad andmed koguti ajavahemikus 11.06 – 24.07 (44 päeva).
Because of in the closed recirculating system the environmental conditions were the same and the same feeding strategy was applied, the author may claim that a faster growth was achieved by the fingerlings of test group "SALT" due to better inherited growth potential.
Kuna suletud veekasutusega süsteemis olid keskkonnatingimused võrdsed ja katsegruppidele rakendati sarnast söötmisstrateegiat, järeldab töö autor, et kiirema kasvu saavutasid parema päriliku kasvupotentsiaaliga SALT aretusliini maimud.
The result of the outbreaks was that the mortality in test groups "SALT" and "LATE" was accordingly 96% and 90% of the sum amount of fingerling placed in river flow-through system.
Haiguspuhangute tagajärjel oli suremus katsegruppides SALT ja LATE vastavalt 96% ja 90% jõevee läbivoolusüsteemi paigutatud maimude koguarvust.
Because of the human and environmental influences to the test-results were too distorted estimate characteristics of different strains.
Siiski oli inim- ja keskkonnafaktori mõju tulemustele liialt suur, et teha järeldusi aretusliinide tõuliste omaduste kohta.
Losses from eyed-stage to hatching in the test groups of "SALT" and "LATE" were 2.02% and 2.34%.
Kadu silmtäppfaasist koorumise lõpuni oli katsegruppides SALT ja LATE vastavalt 2,02% ja 2,34%.
In the beginning the average body weight of "SALT" and "LATE" group fingerlings was 1.55 g and 1.39 g accordingly.
Arvestusperioodi alguses olid katsegruppide SALT ja LATE maimude keskmised kehamassid vastavalt 1,55 g/tk ja 1,39 g/tk.
During the period of incubation there was a minor fluctuation of mortality between test groups but the final result was basically the same.
Katsegruppide võrdluses toimus inkubeerimiskatse jooksul küll kõikumine, aga lõpptulemus oli sarnane.
In a controlled environment the dynamics of mortality in both test groups was following a similar decreasing trend.
Suletus süsteemis kasvatatud maimude suremuse dünaamika järgis mõlemas katsegrupis sarnaselt ühtlast langustrendi.
The average feed conversion ratio for both test groups was 0.87.
Mõlema katsegrupi puhul saadi söötmisperioodi keskmiseks söödakoefitsiendiks 0,87.
This study focused primarily on the incubation and growing of fingerlings the on-growing should be researched further in fresh- and salt water.
Kuna uurimustöö keskendus peamiselt maimukasvatusele, oleks teemat vaja edasi arendada ja uurida järelkasvatuse tulemusi nii mage- kui ka merevees.
In a closed recirculating system the cumulative mortality of fingerling was in both test groups 3.6%.
Suletud veekasutusega süsteemis kasvatatud maimude kumulatiivne kadu oli mõlema katsegrupi puhul 3,6%.
Author of this work concludes that in optimal farming conditions the vitality of both rainbow trout strains is alike.
Selle põhjal järeldab töö autor, et optimaalsetes kasvutingimustes on mõlema aretusliini elulisus sarnane.
Due to extreme environmental conditions (the temperature of water in the morning was 21-22°C) the trial in the river flow-through system was ended prematurely.
Tingituna ekstreemsete keskkonnatingimuste (hommikune vee temperatuur 21 - 22⁰C) kujunemisest ja pikast kestusest, toimus kaks laiaulatuslikku haiguspuhangut.
: Incubation of eyed eggs and growth of fingerlings of two different rainbow trout (Oncorhynchus mykiss) strains in commercial farming conditions.
Vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) kahe erineva aretusliini silmtäppmarja inkubeerimine ja maimude kasv tootmistingimustes
From hatching until the end of incubation period, losses of the newly hatched larvae were in test group "SALT" 4.95% and in "LATE" 4.49%.
Koorumisjärgselt, kuni inkubeerimiskatse lõpuni oli vastsete kadu katsegrupis SALT 4,95% ja katsegrupis LATE 4,49%.
For the quality measurement in different strains the following aspects were taken into account: the incubation efficiency; the survival of fingerlings; growth rate and feed conversion.
Tõumaterjali kvaliteedi hindamisel võrreldi silmtäppmarja inkubeerimise efektiivsust ja maimude suremust, kasvu ning söödakasutust.
Due to previous argument the feed consumption is not to be taken trustworthy.
Sellest tulenevalt ei ole katsegruppide söödakasutust iseloomustavad söödakoefitsiendid väga usaldusväärsed.
During the trial there was no sudden fluctuation of mortality.
Katseperioodi jooksul ei esinenud langustrendis kummagi katsegrupi puhangulist suremist.
The incubation efficiency within the groups of "SALT" and "LATE" was accordingly 93.03% and 93.17%.
Silmtäppmarja inkubeerimise efektiivsus oli katsegruppides SALT ja LATE vastavalt 93,03% ja 93,17%, mis autori hinnangul on rahuldav tulemus.
In a closed recirculating system the feeding strategy was to supply daily over saturated feed rations.
Suletud veekasutusega süsteemis nägi maimukasvatuse söötmisstrateegia ette üleküllastatud söödanormide söötmist.
The research for current MSc thesis was carried out during spring and summer of 2013 (26.04.13 - 24.07.13).
Käesoleva magistritöö raames viidi 2013. aasta kevad-suvel (26.04 – 24.07) tootmistingimustes läbi vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) silmtäppmarja inkubeerimise ja maimude kasvatamise katse.
In conclusion it can be said that in incubation efficiency there was no significant difference between two different rainbow trout strains.
Inkubeerimiskatse tulemuste põhjal võib järeldada, et tõuliinide vahel sisulist erinevust ei olnud.
In the end of the test period the fingerling of "SALT" group gained the average body mass of 11.2 g and fingerlings of "LATE" group 10.1 g. At the comparison of the two test groups the differences of body masses were 9% in the first and last control weighing.
Katseperioodi lõpuks saavutasid katsegrupi SALT maimud keskmise kehamassi 11,2 g/tk ja katsegrupi LATE maimud 10,1 g/tk.
The author does not assess the vitality of different strains in volatile conditions but refers to necessity to repeat the test. Due to aforementioned reasons the growth of fingerlings can only be assessed within fry grown in closed recirculating system.
Autor ei anna praegu hinnangut tõuliinide elulisusele muutlikes tingimustes, vaid viitab vajadusele katset korrata.
On author’s opinion the similarly high feed conversion ratio refers to similar feeding strategy and to the limit consumed feed.
Selline tulemus viitab autori hinnangul katsegruppide sarnasele – maksimaalselt tarbitud söödakogusele.
The trials were about incubating rainbow trout (Oncorhynchus mykiss) eyed eggs and growing fingerlings in commercial fish farm condition.
Magistritöö eesmärgiks oli võrrelda vastavalt merevees (katsegrupp SALT) ja magevees (katsegrupp LATE) kasvatamiseks aretatud tõuliinide kasvatuslikke näitajaid.
Strain "LATE" was bred for farming in freshwater.
Jõevee läbivoolusüsteemis lõpetati maimude kasvatamise katse enneaegselt.
The experiment took place in a closed recirculating system and in an autonomous river supplied juvenile growing outdoor complex.
Eelmainitud põhjustel saab maimude kasvu võrrelda vaid suletud veekasutusega süsteemis kasvatatud katsegruppide põhjal.
However in an environment with optimal growth conditions it is preferable to use faster growing "SALT" strain.
Saadud tulemuste põhjal võiks küll oletada, et katsegrupi SALT maimud olid ebasoodsate tingimuste suhtes tundlikumad kui katsegrupi LATE maimud.
Administrative territorial organization is very topical subject right now.
Haldusterritoriaalne korraldus on praegu väga aktuaalne teema.
he work is suitable for reading for anyone with an interest in the municipality of Põlva or generally against the local government.
Töö sobib lugemiseks kõigile, kellel huvi Põlva valla vastu või üldiselt kohaliku omavalituse vastu.
Biggest problems in municipality is roads and streets maintenance, lack of entrepreneurship, unemployment and and emigration.
Uuringu tulemustest selgub, et suurimad probleemid vallas on teede ja tänavate korrashoiuga, vähese ettevõtlusega, tööpuuduse ja inimeste väljarändega.
The survey questionnaire included a variety of issues in the municipality services , maintenance and so on. A total of 110 employees , of whom 93 is women and 17 men.
Kokku vastas ankeedile 110 töötajat, kellest 93 olid naised ja 17 mehed.
The thesis studied the development of the municipality through a questionnaire .
Töös kasutati kvantitatiivset uurimismeetodit ning uuriti valla arengut läbi küsitlusankeedi.
The satisfaction survey of employees in subunits of the rural municipality of põlva regarding the development in the municipality
Põlva valla allasutuste töötajate rahulolu valla arenguga
The aim of this bachelor thesis is to analyze the levels of contentment with the development in the municipality of Põlva as estimated by the employees of the municipality's subunits.
Töö eesmärgiks on välja tuua valla allasutuste töötajate rahulolu valla teenustega ning sotsiaalmajandusliku arenguga.
In the first part there is an overview of the importance of the laboratory and a description of the laboratory, the heat system and the devices.
Töö esimeses osas selgitas töö autor labori vajadusest ja tutvustas tehnikainstituudi keldrikorruse katlalaborit, selle küttesüsteemi ja kasutatavaid seadmeid.
In the final, seventh part the author creates occupational safety to the laboratory to make sure that working in the laboratory is safe enough.
Seitsmendas osas koostas autor katlalabori ohutuseeskirjad, mis peaksid tagama ohutu töö.
The aim of the bachelor’s thesis is to make a laboratory trial to experiment boilers in an Estonian University of Life Sciences’s boilers lab that was opened in 2012.
Käesoleva töö eesmärk oli luua tehnikainstituudi katlalaborisse üliõpilastele mõeldud katelde katsetamise laboratoorne töö.
In the third part there is an explanation of the heat exchange in the boilers.
Kolmandas osas uuriti katla soojusvahetussüsteemi.
In the fourth part the author gives an overview of the fuels and describes the burning process.
Neljandas osas uuritierinevaid kütusei, nende kütteväärtuseid ning nende põlemis metoodikaid.
In the second part of the thesis there is an overview of the boilers that are in the laboratory.
Töö teises osas tutvustas autor katlaid, katelde koldeid ja kollete tüüpe.
In the fifth part the author works out a laboratory trial and in the sixth part of the thesis the author tries it.
Viiendas osas töötas autor välja katlalabori katelde katse, kus on vaja leida soojusvõimsus Q ja kasutegur _.
Other factors include the structure of the ground as well as short term exogenic factors.
Lisaks on maapind veel mõjutatud pinnase struktuurist ja lühiajalistest eksogeensetest teguritest.
Every force affecting the surface of the ground has it’s own range and effects, allowing them to be identified using the correct method.
Iga maapinda mõjutav jõud omab teatud ulatust ja mõju, mida on valitud metoodika alusel võimalik eraldi hinnata.
The stability of benchmarks is expressed by the homogenous and similar movements between them.
Reeperite stabiilsus väljendub nende ühtlasel ja sarnasel liikumisel.
By reading the shapes from the graphs, tectonic factors (steps), regional causes (slope change), local factors (single spikes) or gravitational anomalies (consecutive spikes) can be determined.
Graafikutel tekkinud kujutiste põhjal saab määrata võimalikke tektoonilisi (astmed), piirkondlikke (kaldenurga muutus), kohalikke (üksikud teravikud) ja gravitatsioonivälja (järjestikused teravikud) anomaaliaid.
In the future, the results of this work can be specified and complemented with data from further possible benchmark stability evaluations.
Tulevikus saab võimalike kõrgusvõrgu reeperite stabiilsuse hindamisel uurimuse tulemusi täiendada ja täpsustada.
Evaluation of stability of benchmarks in the Estonian vertical network
Eesti kõrgusvõrgu reeperite stabiilsuse hindamine graafilisel meetodil
The aim of the current master thesis is to study the stability of benchmarks in the Estonian network using the data from four high precision levellings as well as from the model of the Fennoscandic post glacial rebound (NKG2005LU).
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on Eesti riiklike kõrgusvõrgureeperite stabiilsuse uuring, kasutades selleks nelja kõrgtäpse nivelleerimise andmeid ja Fennoskandia postglatsiaalse tõusu mudeli NKG2005LU väärtusi.
The main cause for the vertical movement of the earth’s surface in Estonia is the post glacial rebound effect.
Eesti maapinna vertikaalliikumiste peamiseks põhjuseks on postglatsiaalne tõus.
Using the data, graphs have been compiled, showing the relative vertical movement speeds of three comparison pairs along with the model of NKG2005LU.
Andmete põhjal on koostatud vertikaalliikumiste suhteliste kiiruste graafikud, kuhu peale on kantud nivelleerimiste kolme võrdluspaari ja NKG2005LU mudeli jooned.
Evaluation of the stability is based on the reading of graphics and determining the cause of vertical movement.
Stabiilsuse hindamine põhineb koostatud graafikutelt liikumiste ja nende põhjuste väljalugemisel.
The Estonian bedrock contains many tectonic glitches that affect the vertical movement and the relation between those two becomes clearly evident in the thesis.
Eesti aluspõhjas paiknevad mitmed tektooniliste rikete vööndid, mille seos maapinna vertikaalliikumistega on antud töö tulemusena selgelt tuvastatav.
Besides the post glacial rebound, the vertical movement is mostly affected by gravitational anomalies and tectonic causes.
Uurimuse käigus koostatud graafikutelt selgub, et lisaks postglatsiaalsele maapinna tõusule on vertikaalliikumised mõjutatud veel gravitatsioonivälja anomaaliatest ja tektoonilistest teguritest.
Data on populations were obtained from earlier fieldwork and from the EELIS database.
Andmed populatsioonide kohta saadi varasemate välitööde põhjal ja EELISe andmebaasist.
In the summer of 2017, different Estonian Platanthera populations were visited.
2017. aasta suvel külastati üle Eesti erinevaid käokeelte populatsioone.
The results differed from plant species and therefore need to be looked at by species.
Saadud tulemused erinesid taimeliikide puhul ning seetõttu tuleb vaadelda neid liikide kaupa.
Plants concealed by the surrounding vegetation will not receive enough light and therefore may not be able to direct enough resources to seed production.
Ümbritseva taimestiku poolt varjatud taimed ei saa piisavalt valgust ja selle tõttu ei pruugi neil olla võimalik piisavalt ressursse suunata seemneproduktsiooni.
In addition, plants are likely to be more difficult to detect for pollinators, of which seed production depends.
Lisaks on taimed tõenäoliselt raskemini märgatavad tolmeldajatele, kellest seemnete tootmine oleneb.
There is also a danger that their habitats will be destroyed due to land drainage, overgrazing or excessive growth of underwood.
Samuti esinevad ohud selles, et nende kasvukohad hävivad maade kuivendamise, ülekarjatamise või liigse võsastumise tõttu.
P. chlorantha had a higher percentage of embryos in unmanaged habitats, but other quality indicators were not, at least not in this work.
P. chlorantha oli suurem embrüote osakaal majandamata kooslustes, kuid teised kvaliteedinäitajad mitte, vähemalt mitte käesolevas töös.
Taking into account the results obtained, Platanthera populations should be mowed and grazing less frequently so that pollinators have more suitable living conditions based on the fact that the percentage of P. chlorantha embryos was higher in unmanaged populations, probably due to the large number of pollinators.
Võttes arvesse saadud tulemusi, tuleks Platanthera populatsioonide puhul tuleks teostada niitmisi ja karjatamist harvemalt, et tolmeldajatel sobivamad elutingimused oleks, lähtudes sellest, et P. chlorantha embrüote osakaal oli suurem majandamata populatsioonides, seda tõenäoliselt suurema tolmeldajate arvukuse tõttu.