natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the appendixes, there are: • screenshot of choosing the topic, • screenshots of saving the dialog, • example of the log file, • two block-schemes describing the algorithm.
Töö lisades on toodud: • dialoogi teema valimise ekraanipilt, • logifaili näidis, • dialoogi salvestamise ekraanipildid, • algoritmi seletavad plokk-skeemid.
There’s a DVD given with bachelor thesis, which contains: • source code of the software, • necessary files for launching the application, • user manual, • written part of my bachelor thesis.
Bakalaureusetööga on kaasas DVD, millel leiduvad: • tarkvara lähtekood, • rakenduse käivitamise failid, • kasutusjuhend, • bakalaureusetöö kirjalik osa.
In these chapters an overview of used technologies, additional packages and user manual is given.
Lisaks antakse ülevaade rakenduse loomisel kasutatud tehnoloogiatest, lisapakettidest ja algoritmidest.
In these chapters different models are discussed and compared.
Tuuakse erinevaid mudeleid koos kirjelduste ja võrdlustega.
In addition, important observations in modeling a dialog are presented.
Samuti esitatakse tähtsamad tähelepanekud dialoogi modelleerimisel, mida rakenduse loomise juures tuli arvestada.
The objective of my bachelor thesis was to create a software which would help a user to practice argumentation with an artificial intelligent.
Töö eesmärgiks on luua tehisintellekti realiseeriv süsteem, mis aitaks kasutajal harjutada kirjalikku argumenteerimist eesti keeles.
The outcome of this process was an independent Java application, which could have a basic conversation with a user about predefined subjects using only predefined arguments, with graphical user interface and with an ability to save those dialogs.
Antud rakendus loob lihtsa tehisintellekti süsteemi, mis „vaidleb" kasutajaga, kasutades etteantud argumente.
Also ideas for further development are given in these chapters.
Samuti leidub selles peatükis rakenduse paigaldamise ja kasutamise juhend.
Different dialog theories, models and already accomplished work in the field of dialog modeling in Estonian language were examined.
Aluseks on võetud 2003. aastal ilmunud artikkel „Eestikeelse dialoogi modelleerimine" [1], kust sai vajalikku informatsiooni dialoogi modelleerimise kohta.
Addressing Devices in Mobile Networks
Seadmete adresseerimine mobiilivrkudes
Setting up connection between peers in mobile networks has been examined extensively over the years and there are several solutions one can conceive.
Kasutajate hendamist mobiilsetes vrkudes on aastaid phjalikult uuritud ja selle tulemusena on leitud mitmeid lahendusi.
However, to successfully utilize these devices as information providing/processing entities, we need proper means of identification and addressing, so that the devices and their offered data/services are accessible also from outside the mobile network.
Selleks, et antud seadmeid oleks vimalik edukalt informatsiooni pakkumise ja ttlemise vahenditena kasutada, on vaja identitseerimiseks ja adresseerimiseks lesandele kohaseid vahendeid, mis vimaldaksid ligipsu seadmetele ja teenustele ka vljaspool mobiilsidevrku.
The emergence of mobile terminals with enhanced features like high processing power, more memory, inbuilt sensors, low power consumption, etc. have led to their extensive usage in different domains like mobile social networking, mobile cloud and Internet of Things (IoT).
Mobiilterminalide arengust tingitud vhenenud energiakulu, sisseehitatud sensorite kasutusvimalus, suurenenud ttlusjudlus ja mlumaht vimaldavad mobiilide laialdase kasutuse erinevates domeenides nagu mobiilne sotsiaalvrgustik, mobiilne pilvandmettlus ja Internet of Things (IoT).
But most of the times, when the peers connecting to the internet through cellular networks, peer devices locate behind the common components like firewalls and Network Address Translators (NATs) that prevent establishing direct connections.
Enamuse ajast, kui kasutajad kasutavad Internetiga hendamiseks mobiilivrke, paiknevad kasutajate seadmed tulemride ja vrguaadressi translaatorite (NAT ehk Network Address Translator) taga, mis takistavad otsese henduse loomist.
In this thesis we discuss practical implementation, test results and evaluation of strengths and limitations of each approach.
Kesolevas magistrits ksitletakse praktilist paigaldust, testide tulemusi ja iga lhenemise nrku ning tugevaid klgi.
However, the most popular and widely used addressing mechanism for internet, IP address, is also being extensively used in mobile data networks (3G/4G) but ends up with barriers like their temporarily availability, known only within the mobile operators network, Network Address Translation (NAT) etc. To address such kind of limitations we proposed few different approaches such as Session Initiation Protocol (SIP), UDP/TCP hole punching with help from the Rendezvous server and UDP/TCP Relaying those can be applied to different types of mobile networks.
IP-aadress, mis on levinuim adresseerimise mehhanism Internetis, on htlasi laialdaselt kasutusel mobiilivrkudes (3G/4G), kuid sellel on omad piirangud: ajutine kttesaadavus, piiratud kasutus ainult mobiilioperaatorite vrkudes ja vrguaadresside tlkimine (NAT).
Small portal for tennis club
Väike portaal tenniseklubi jaoks
Yearly doses from these sources surpass sever times the doses received by the public from artificial sources, such as certain medical procedures, nuclear industry and fossil fuel industry.
Nimetatud allikatest saadavad aastased kiirgusdoosid elanikele ületavad mitmeid kordi doose, mille allikaks on tehislikud protsessid, nt teatud meditsiiniprotseduurid, tuumajaamad, fossiilkütuste tööstus.
Evolution has played its roll here, as living organisms have adapted to cope with the constant radiation surrounding them.
Evolutsioon on siinkohal abiks olnud ning inimesed on kohanenud elama neid ümbritsevas kiirgusfoonis.
Radiation originating from the Earth’s crust is mostly caused by the decay of unstable uranium and thorium isotopes as well as their own decay products.
Maapõuest pärineva kiirguse allikateks on peamiselt uraani ja tooriumi (lisaks veel nende lagunemisproduktide) lagunemisel tekkiv kiirgus.
This includes cosmic rays from space, radionuclides in the Earth’s crust, water and foodstuff.
Selle hulgas on näiteks nii kosmiline kui ka maapinnast tulenev kiirgus ning toidu ja joogiga sissevõetavad radionukliidid.
Around 30 million tonnes of oil shale were burned per year during 1980s, which has decreased down to around 12 million tonnes per year nowadays.
Kaks maailma suurimat põlevkivil töötavat elektrijaama on Ida-Virumaal töös olnud juba suurusjärgus 50 aastat ning aastas põletatav põlevkivi kogus on varieerunud 30 miljoni tonni (1980’datel) ning umbes 12 miljoni tonni vahel tänapäeval.
The determination of potential doses to humans and the environment especially in the vicinity of the PPs requires further studies.
Et selgitada välja täpsed kiirgusdoosid jaamade lähistel elavatele inimestele, on vaja teostada jätku-uuringuid.
Within this study, it was found that: - Radionuclides concentrate up to 10 times in fly ashes, especially in the fine fraction that escapes the filter systems.
Vastava töö käigus selgus, et: - Põlevkivis looduslikult leiduvad radionukliidid kontsentreeruvad kuni 10-kordselt lendtuhas, mis atmosfääri paisatakse; - Lendtuhk ja radionukliidid on kandunud üle 50 km kaugusele elektrijaamadest.
This has resulted in significant emission loads of radionuclides to the atmosphere.
Selle aja jooksul on tekkinud suurel hulgal põlemisjääke ning atmosfäärseid emissioone.
Enrichment, atmospheric dispersion and deposition of naturally occurring radionuclides from oil shale-fired power plants
Looduslike radionukliidide kontsentreerumine põlevkivi põletamisel ning nende atmosfäärne levi ja sadenemine elektrijaamade ümbruses
This may cause concentration of these radionuclides in by-products and their releases to the surrounding environment during combustion processes.
Probleeme võib tekkida olukorras, kus maapõuest võetud maavara töötlemisel vastavad radionukliidid kontsentreeruvad tööstusprotsessi käigus (nt põletusprotsessides) ning võidakse osaliselt emiteerida lendtuha ja põlemisgaasidega ümbritsevasse keskkonda.
- Fly ash and radionuclide emissions have reduced 1 to 2 orders of magnitude compared to 1980s, mostly due to reducing the amount of burned oil shale and significant renovations done on the PPs. - The long operational period of the oil shale PPs has caused an accumulation of deposited radionuclides in the surrounding environment.
Siiski enim on koormatud ala, mis jääb mõne km ulatusse jaamadest; - Tänu pidevatele tehnoloogilistele uuendustele on emiteeritava lendtuha hulk tänapäevaks vähenenud kuni 100 korda võrreldes 1970’date ja 1980’datega!
The concentrations and magnitudes of radionuclide emissions to the surrounding environment and their corresponding deposition loads were studied in a PhD work conducted at the Institute of Physics in University of Tartu.
Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis koostatud doktoritöös uuriti, millistes kontsentratsioonides erinevaid radionukliide nendest elektrijaamadest keskkonda emiteeritud on ning kui suurel maa-alal nende sadenemine tagasi maapinnale toimunud on.
Natural radiation sources surround us constantly.
Me kõik paikneme looduslikku päritolu kiirguse mõjuväljas.
- The fly ash and radionuclides are carried and deposited at distances over 50 km from the PPs. Largest deposition flux is however within 2 km from the plants.
- Jaamade pikk tööperiood (ca. 50 aastat) on tekitanud ulatusliku keskkonda emiteeritud ning seal kontsentreerunud radionukliidide voo.
Investigations of the electrochemical properties of polypyrrole modified electrodes
Polüpürrooliga modifitseeritud elektroodide elektrokeemiliste omaduste uurimine
Inflicted traumatic brain injury/ shaken baby syndrome in Estonia - epidemiology and outcome
Raputatud lapse sündroom Eestis: epidemioloogia ja kaugtulemused
Diagnostic informativity of the myometrical method in the medical research of occupational health care
Müomeetriliste parameetrite diagnostilisest informatiivsusest töötervishoiu meditsiinilises uuringus
Approaches in Teaching Recursion
Rekursiooni käsitlemine selle õpetamisel
The aim of the thesis is to improve University of Tartu’s students’ preparation for the course "Algorithms and Data Structures".
Töö eesmärk on parandada Tartu Ülikooli informaatikute valmisolekut kursuseks „Algoritmid ja andmestruktuurid".
This paper examines how University of Tartu approaches teaching recursion and compares it to the ways of Estonian and foreign universities.
Käesolev töö uurib, kuidas Tartu Ülikool läheneb rekursiooni õpetamisele ja võrdleb seda Eesti ning välisülikoolide käsitlusega.
The study analyses which exercises indicate the necessity of using recursion, which technical abilities those exercises train and which tutoring methods are used to teach students the ability of applying recursion independently.
Uurimus analüüsib, millised ülesanded rekursiooni tarvilikkusest märku annavad, milliseid tehnilisi oskusi tudengitega esitatud ülesannetega treenitakse ning milliste meetoditega õpetatakse tudengeid iseseisvalt rekursiooni rakendama.
The purpose is achieved in the last chapter of the paper by providing a set of exercises which trains pertinent skills.
Eesmärk saavutatakse pakkudes töö viimases peatükis välja komplekt ülesandeid, mis õppuritele vajaminevaid oskusi treenib.
The literature on algorithmic teaching of recursion (in Estonian) is minimal.
Rekursiooni omandamist käsitlev (eestikeelne) algoritmidealane kirjandus on hõre.
Three ionic liquids were chosen: 1-ethyl-3-methylimidazolium tetrafluoroborate, 1-butyl-4-methylpyridinium tetrafluoro-borate, and a mixture of 1-ethyl-3-methylimidazolium tetrafluoro-borate + 1-ethyl-3-methylimidazolium iodide.
Katseks valiti kolm ioonset vedelikku: 1-etüül-3-metüülimidazolium tetrafluoroboraat (EMImBF4), 1-etüül-4-metüülpüridinium tetrafluoro-boraat ja EMImBF4 + 1% 1-etüül-3-metüülimidazolium iodiidi segu.
It is well-known that the electrochemical processes in aqueous medium are often limited and much energy is lost, when overpotentials are applied, for example, in the field of electrosynthesis.
On teada, et vesilahustes on elektrokeemilised protsessid sageli limiteeritud ja kasulikkude protsesside suunamiseks tuleb kasutada suuri ülepingeid.
From the prvious works using Scanning Probe Microscopy (STM) and Atomic Force Microscopy (AFM) it is known that Bi(111) electrode is very stable under negative potential conditions in aqueous as well in non-aqueous medium.
Skaneeriva tunnelmikroskoopia (STM) ja aatomjõumikroskoopia (AFM) mõõtmistest on teada, et Bi(111) elektroodid on vesilahustes ja mitte-vesilahustes ajaliselt väga stabiilsed negatiivse potentsiaali tingimustes.
Ionic liquids as electrolytes alternative to aqueous solution have gained attention in the recent years.
Viimastel aastatel on uuesti populaarsust kogunud ioonsed vedelikud kui vesilahustele alternatiivsed elektrolüüdid.
Additionally, in the medium of ionic liquid, it is usually possible to study potentials which are not possible in aqueous solutions.
Lisaks on teada, et ioonse vedeliku keskkonnas on võimalik uurida neid potentsiaale ja seega protsesse, mis vesikeskkonnas samadel elektroodidel tihti ei ole võimalik.
Main aim of the present PhD thesis is to study the interface between Bi(111) electrode and an ionic liquid usin in situ STM method.
Käesoleva doktoritöö põhiteemaks on Bi(111) ja ioonse vedeliku vahelise piirpinna uuringud in situ STM meetodil.
The Bi(111) electrode is a viable alternative to Au(hkl) or carbon electrodes.
Atomaarselt sileda pinna tõttu Bi(111) elektroodid heaks alternatiiviks kullast või süsinikust elektroodidele.
In the PhD thesis, the surfaces of cathodes, anodes and electrolytes of Solid Oxide Fuel Cell (SOFC) were studied with AFM method.
Käesoleva doktoritöö raames uuriti lisaks teralise struktuuriga tahkeoksiidse kütuseelemendi elektroodide pinda AFM meetodiga.
In present PhD thesis, cyclic voltammetry and electrochemical impedance spectroscopy were used as complementary methods.
Doktoritöös kasutati lisaks kahte võrdlevat meetodit: tsükliline voltamperomeetria ja elektrokeemiline impedantsspektroskoopia.
Today, there is no clear understanding about the structure at electrode | ionic liquid interface.
Tänaseni puudub üks-ühene arusaam elektrood | ioonne vedelik piirpinna ehitusest ja seal toimuvatest protsessidest elektrokeemilise polarisatsiooni tingimustes.
The grainy structure of SOFC electrodes was modelled with special hardware and the following characteristics were obtained: medium grain diameter, grain distribution on surface and and Root Mean Square roughness.
Lisaks täiendati magistritöös alustatud terade suuruse modelleerimise meetodit, et hinnata terade suurust ja suuruste jaotust uuritud pindadel.
In the medium of ionic liquids it is often possible to operate with the lower energy costs.
Ioonse vedeliku keskkonnas on seevastu võimalik opereerida madalama energiakuluga, näiteks väärismetallide ja nende segude sadestamine.
In situ Scanning Tunnelling Microscopy studies of the interfacial structure between Bi(111) electrode and a room temperature ionic liquid
Bi(111) elektroodi ja ioonse vedeliku vahelise piirpinna struktuuri uuringud in situ skaneeriva tunnelmikroskoopia meetodil
In addition, the method of grain analysis was further elaborated and has been applied for Bi(111) | ionic liquid interface.
Välja töötatud terade suuruse modelleerimise meetodit rakendati Bi(111) | ioonse vedeliku segu piirpinnal adsorbeerunud ioonide visualiseerimiseks.
It was also proven that Bi(111) electrode is time stable under changing negative potential conditions during hours in ionic liquid medium.
Töö käigus näidati, et Bi(111) elektrood on atomaarselt siledate platoodega ka ioonse vedeliku tingimustes.
In addition, the adsorption of iodide anions was visualized at Bi(111) electrode surface from a mixture of ionic liquids.
Ioonsete vedelikkude segu korral saavutati kõrglahutuslikud in situ STM pildid, kus visualiseeriti adsorbeerunud jodiidi ioonide paiknemine Bi(111) pinnal.
For all three ionic liquids atomic resolution for Bi(111) electrode was established.
Kõigi kolme ioonse vedeliku tingimustes saadi Bi(111) aatomlahutused ja mõõdeti ajalised sõltuvused potentsiaali tsükleerimise tingimustel.
For example, the deposition of noble metals and their alloys.
Neid rakendatakse näiteks elektrilise kaksikkihi kondensaatorite korral.
The average ion diameters, and the average diameter dissolution / deposition islands on Bi(111) electrode surface were measured, respectively.
Sama meetodit kasutati ka Bi(111) elektroodi pinna muutuste modelleerimiseks potentsiaalide alas, kus toimub Bi(111) elektroodi anisotroopne lahustumine ja sadenemine ioonse vedeliku keskkonna tingimustes.
Methods for accounting and analysing the research and development costs
Arendus- ja uurimiskulutuste arvestus- ja analüüsimeetodid
The impact of institutional factors on Georgia, Ukraine and Kyrgyzstan "color revolutions" as a breakthrough political regime transitions
Institutsionaalsete tegurite mõju Gruusia, Ukraina ja Kõrgõzstani „värviliste revolutsioonide" kui poliitilise režiimi siirde läbimurdele
Optimisation of patient doses and image quality in diagnostic radiology
Patsiendi kiirgusdoosi ja pildi kvaliteedi optimeerimine diagnostilises radioloogias
The focus is on patterns, exceptions and trends.
Uuritakse leitud mustreid, erandeid ja trende.
Rescue Event Categorization Based on Estonian Rescue Services Data from 2010–2013
Hädaabi väljakutsete kategoriseerimine Eesti Päästeameti andmete põhjal 2010–2013
Analysing the data for business intelligence helps the Estonian Rescue Services to make more effective and smarter decisions on how to use their limited resources to guarantee the safety and security of Estonians.
Andmete analüüsimine ärilisel eesmärgil võimaldab teha efektiivsemaid ning targemaid otsuseid ressursside kasutamisel, et tagada eestlastele kõrgem ohutus ja turvalisus.
The aim of this Bachelor’s thesis is to analyse the data collected from emergency responses between 2010 and 2013 with automatic data mining algorithms.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida väljakutsetelt kogutud andmeid ajavahemikus 2010–2013 automaatsetel andmekaeve meetoditel.
The collected data is processed using cluster analysis methods, in which categories containing similar callouts are grouped into clusters.
Andmeid töödeldakse klasteranalüüsi meetodil, mille abil luuakse omavahel sarnaste väljakutsete kategooriad ehk klastrid.
One of the main objectives set the by the strategy is to raise the effectiveness using business data gathered from callouts.
Töö aitab kaasa Päästeameti 2015–2025 aastate strateegiale, mille üks sihtidest on tulemuslikkuse tõstmine kasutades väljakutsetelt kogutud äriandmeid.
The use of bioremediation for the enhancement of biodegradation in the semi-coke
Biotervendusmeetodite kasutamine saasteainete biodegradatsiooni võimendamiseks poolkoksis
Lexical analysis of Estonian personal values vocabulary and relation to socially desirable responding and parenting practices
Eesti väärtuste sõnavara leksikaalne analüüs ja seos sotsiaalselt soovitava vastamise ja kasvatusstiiliga
Both temporal and conditional clauses are marked by the conjunction kui (compare Kui ma laps olin, tahtsin õpetajaks saada ‘when I was a child, I wanted to become a teacher’ and Kui on ilus ilm, läheme ujuma ‘If the weather is good, we’ll go swimming’).
Sidesõnaga kui vormistatakse nii aja- kui ka tingimuslauset (vrd Kui ma laps olin, tahtsin õpetajaks saada ja Kui homme tuleb ilus ilm, läheme ujuma).
Although the thesis concentrates on contemporary language, the historical development of adverbial conjunctions is also traced.
Kuigi keskendutakse tänapäevakeelele, jälgitakse ka määrussidendite ajaloolist kujunemist.
The temporal conjunction kuna (Ta pani kirja lauale, kuna ise toast välja läks ‘He put the letter on the table, while he left the room’) has developed into a causal conjunction (Ta pani kirja lauale, kuna oli selle läbi lugenud ’He put the letter on the table, because he had read it’), mainly during the 20th century.
Aega väljendav sidesõna kuna (Ta pani kirja lauale, kuna ise toast välja läks) kujunes valdavalt 20. sajandi jooksul põhjust väljendavaks (Ta pani kirja lauale, kuna oli selle läbi lugenud) hoolimata keelekorralduse rangest suhtumisest põhjusliku kuna kasutamise vastu.
In the former case, the purpose clause is referentially dependent on the main clause, whereas in the latter, it is not (compare Mari tõuseb püsti, et akent avada ‘Mari rises to open the window’ and Mari tõuseb püsti, et ma pääseksin akent avama ‘Mari rises so that I could open the window’).
Esimesel juhul on otstarbelause pealausest referentsiaalselt sõltuv ning teisel juhul sõltumatu (vrd Mari tõuseb püsti, et akent avada ja Mari tõuseb püsti, et ma pääseksin akent avama).
Adverbial clauses expressing cause-effect relationship in Estonian
Kausaalsuhete adverbiaallaused eesti keeles
Adverbial clauses are also related historically, through their conjunctions.
Sidendite kaudu on määruslaused seotud ka ajalooliselt.
Each type of adverbial clause is described, together with its connection to other clause types.
Kirjeldatakse eri määruslausetüüpe ja vaadatakse nende seoseid teiste osalausetega.
The current thesis adds the concessive conditional clause type to those which have thus far been seen to involve a cause-effect relationship (causal, conditional, concessive, purpose, and result clause).
Siiani eesti keele grammatikates esitatud põhjuse-tagajärjesuhetega määruslausetele (põhjus-, tingimus-, möönd-, otstarbe- ja tagajärjelause) lisatakse töös mööndtingimuslaused.
In conditional clauses, the main verb can be in indicative or conditional mood or the da-infinitive.
Tingimuslause öeldisverb võib olla kindlas ja tingivas kõneviisis või da-infinitiivi vormis.
The linguistic data come from the Corpus of Written Estonian.
Töö põhineb TÜ eesti kirjakeele korpusel.
The thesis contributes new information about adverbial clauses and on the relations between types of adverbial clauses.
Väitekiri täiendab oluliselt seniseid teadmisi kausaalsuhete määruslausete kohta ning võimaldab paremini mõista teatud määruslause seoseid teiste osalausetega.
In purpose clauses, the main verb can be in da-infinitive form or in the conditional mood.
Otstarbelause öeldiseks võib olla da-infinitiivne või tingivas kõneviisis verbivorm.
If there is a hypothetical cause-effect relationship between the events or state of affairs expressed in the subordinate and main clause, and the tense is non-past, the subordinate clause is mostly understood as a conditional clause.
Näidatakse, et tingimuslausega on enamasti tegu juhul, kui lause sisu mõistetakse hüpoteetilisena, kui lause ei ole minevikuline ja kui pea- ja kõrvallause sündmuse/olukorra vahel esineb põhjuse-tagajärjeseos.
Conditional clauses with the main verb in indicative mood or da-infinitive form can express a higher degree of hypotheticality.
Siiski ei esine üksühest vastavust verbivormi ja lause hüpoteetilisuse astme vahel, ka kindlas kõneviisis või da-infinitiivis öeldisega tingimuslause võib edasi anda kõrgemat hüpoteetilisuse astet.
In the case of purpose and conditional clauses, the thesis investigates the role played by the main verb form.
Otstarbe- ja tingimuslause puhul tõuseb oluliseks öeldisverbi vorm.
The verb form depends mostly on the degree of hypotheticality.
Tingimuslause puhul sõltub verbivormi valik peamiselt sellest, kui tõenäoliseks peetakse lausega väljendatud sündmust/olukorda.
This doctoral thesis examines Estonian adverbial clauses expressing a cause-effect relationship and their markers from a functional-typological point of view.
Väitekiri käsitleb eesti keele kõrvallauseid, mis käituvad pealauses määrusena.
The concessive conjunction kuigi (kui + particle -gi/-ki) has developed through concessive conditional stage.
Sidesõna kuigi on kujunenud möönvaks sidesõnaks mööndtingimusliku vaheetapi kaudu.
A Robotic Stuffed Animal Used for Catching Eagles for Conservatory Purposes
Looduskaitselistel eesmärkidel kotkapüügiks kasutatav robottopis