natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this research is to analyse different structural indices between forest site types and naturalness level, which has not been done yet on such a large amount of data.
Töö eesmärgiks on analüüsida puistu ruumilisi struktuuriindekseid erineva looduslikkuse tasemega puistutes ning erinevates kasvukohatüüpides puistu püsiproovitükkidel.
Also natural forests can be examined to find out how forests can get faster to higher naturalness level.
Samuti saaks uurida edasi kõrgema looduskaitse hinnanguga metsasid ning kuidas nende tekkeprotsessidele kaasa aidata.
Aim of this research was to study water soluble phosphorus, potassium, magnesium and calcium content change in acidic soils and evaluate previous elements mobility according to the liming fertilizers used.
Antud töö eesmärgiks oli uurida veeslahustuva fosfori, kaaliumi , magneesiumi ja kaltsiumi sisalduse muutust happelistes põllumuldades ja hinnata nende elementide liikumiskiirusi mullas sõltuvalt kasutatud lubiväetisest.
Oil shale ash has been used successfully for liming in past century, but new boiling technologies taken into use have changed fly ash characteristics.
Põlevkivituhka on kasutatud edukalt põldude lupjamiseks kuid seoses uute põletustehnoloogiate kasutuselevõtuga on muutunud ka tekkiva lendtuha omadused.
Over time farmers have used wide variety of carbonatic materials for liming.
Aegade jooksul on lupjamiseks kasutataud väga erinevaid karbonaatseid materjale.
Study was put together as pot experiement where three different oil shale ashes and two granulated ashes were applied to five different adidic soils.
Töö viidi läbi nõukatsena kasutades viite erinevat happelist mulda ja kolme erinevat põlevkivituhka ja kahte granuleeritud põlevkivituhka.
Impact of oil shale ashes as lime fertilizers on to the soil’s chemical properties
Põlevkivituha kui lubiväetise mõju mulla keemilistele omadustele
Very high amount of Estonian arable soils are acidic and for high yields, regular liming is requiared.
Väga suur osa Eesti põllumuldadest vajab kõrge saagi andmiseks perioodiliselt lupjamist.
As results, water soluble calcium and magnesium content were increased most using fly ashes and potassium is leaching quicker compared to other elements.
Töö tulemusena ilmnes, et veeslahustuva kaltsiumi ja magneesiumi sisaldus tõuseb kõige enam lendtuhkade kasutamisel ning kõige kiiremini liigub pinnalt alumistesse kihtidesse kaalium.
In addition to natural carbonate materials available in Estonia there is high amount of oil shale ash remaining as waste material every year from power plants.
Lisaks looduslikele karbonaatsetele materjalidele sobib oma omaduste poolest põldude lupjamiseks hästi ka elektritootmisel suurtes kogustes tekkiv tuhk.
New fly ash impact to soils as lime fertilizer has not been studied yet.
Selliste lubiväetiste käitumist mullas pole veel uuritud.
The survey was conducted within the framework of the national program "Applied research in agriculture and the development activity in 2009–2014" financed within the applied research of the Estonian Ministry of Agriculture "Development of feeding strategy of dairy cattle based on the local organic fodder"
Uuring viidi läbi riikliku programmi „Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2009 – 2014", mida finantseeris Eesti Põllumajandusministeerium rakendusuuringu „Kohalikel mahesöötadel baseeruva söötmisstrateegia väljatöötamine piimalehmadele" raames.
The degradability of the thermally processed field bean within 48 hours was also almost complete (94.9 %).
Kuumutatud põldoa kuivaine lõhustus samuti 48 tunni jooksul peaaegu täielikult (94,9 %).
If getting this feed in organic cattle production is complicated or due to the high cost, feeding peas and field beans will most likely give a satisfactory result as well.
Kui selle saamine mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses on raske, või on see sööt kallis, võivad tõenäoliselt anda rahuldava tulemuse ka herne ja põldoa söötmine.
Based on the results of the study it may be stated that in order to cover the need for rumen undegradable protein, the most suitable fodder is the heat-treated rapeseed cake.
Võttes aluseks uuringu tulemused, võib väita, et vatsas lõhustumatu proteiini tarbe katmiseks sobib kõige paremini kuumtöödeldud rapsikook.
One of the most widely-used protein feeds in cattle production in Estonia is heat-treated rapeseed cake.
Eestis üheks enamkasutavamaks proteiinsöödaks loomakasvatuses on kuumtöödeldud rapsikook.
Pursuant to the study, the effective degradability of dry matter in different pulses varied to some extent and were between 71-80% depending from the crop and variety; the same value for heat-treated rapeseed cake was 62%.
Uuritud kaunviljade kuivaine efektiivne lõhustuvus vatsas varieerus vähesel määral ning oli sõltuvalt kultuurist ja sordist 71-80%, kuumpressitud rapsikoogil oli vastav näitaja aga 62%.
The dry matter degradability of thermally processed (20 minutes at 130 ºC) and unprocessed pea was 100% at the end of a 48-hour incubation period.
Kuivaine lõhustuvus kuumutatud (130 ºC juures 20 minutit) kui ka kuumutamata hernel oli 48 tunnise inkubatsiooni perioodi lõpus koguni 100 %.
Legumes enrich the soil with nitrogen and are needed in organic production also for fertilizing the soil.
Liblikõieliste kultuuride kasvatamine rikastab mulda lämmastikuga ja on mahetootmises seetõttu vajalikud ka muldade väetamisel.
Pulses are well known by their high protein content and can be therefore good feed for organic dairy cows.
Kaunviljade seemned on tuntud oma suure proteiinisisalduse tõttu ja võiksid olla heaks söödaks mahelehmadele.
Feeding organic cows is regulated with certain rules and localy produced feed should be preferred in organic animal farms.
Mahelehmade söötmisel kehtivad aga teatavad reeglid ja muu hulgas tuleb maheloomakasvatusettevõtetes loomade söötmisel eelistada kohaliku päritoluga ja soovitatavalt oma ettevõttes kasvatatud söötasid.
Chemical content, rumen degradability and impact of thermal treatment on degradability factors of pulses suitable for organic cattle production
Maheveisekasvatusse sobivate kaunviljade keemiline koostis, lõhustuvus vatsas ja kuumtöötlemise mõju lõhustusnäitajatele
Like dry matter, the degradability of protein of the field bean and the summer vetch was also 100 % during a 48-hour-long incubation periood.
Nii nagu kuivaine puhul, lõhustus ka põldoa ja suviviki proteiinist 48 tunnise inkubatsiooni perioodi lõpuks 100 %.
The aim of the Master’s thesis was to study the rumen degradability of dry matter and protein of field bean, field pea and vetch.
Magistritöö eesmärgiks oli uurida põldoa, põldherne ja viki kuivaine ning proteiini lõhustuvust veise vatsas.
Also, the impact of thermal processing on the degradability of the pea and the bean in the rumen was observed.
Samuti sooviti välja selgitada, milline on kuumutamise mõju herne ja oa lõhustuvusele vatsas.
The same results were obtained also in case of the thermally processed pea and field bean.
Samad tulemused saadi ka kuumutatud herne ja põldoa proteiini lõhustuvusel vatsas.
The same figure was 80% in case of the heat-treated rapeseed cake.
Kuumtöödeldud rapsikoogil jäi näitaja 80 % juurde.
Therefore organic cattle farmers should cultivate pulses, which agro-technical characteristic are more suitable for the organic conditions.
Keemilise koostise ja lõhustuvusnäitajate poolest ei erine suuresti hernes ja põlduba üksteisest, mistõttu tuleks mahepõllumajanduslikku loomakasvatusettevõtetesse valida kasvatamiseks sellised kultuurid, mis sobiksid hästi oma agrotehniliselt omadustelt mahetootmisesse.
Assessment of protected areas management effectiveness
Kaitsealade kaitsetõhususe hindamine
The aim of this master’s thesis is to assess the current situation in protected areas, get the necessary information about the shortcomings and compare the results with the previous evaluation, highlighting the most important changes.
Käesoleva magistritöö eesmärk on hinnata kaitsekorralduse olukorda kaitsealadel, saada informatsiooni puudustest ning võrrelda tulemusi eelmise hindamisega tuues välja olulisemad muutused.
In writing this thesis the author deals with the assessment of the conservation effectiveness of protected areas with Management Effectiveness Tracking Tool in Estonia about the following areas: 1.
Töös käsitleb autor kaitsealade kaitsetõhususe hindamist METT (Management Effectiveness Tracking Tool) metoodika põhjal Eestis järgmistel aladel: 1.
Peipsiveere nature reserve (2010 Emajõe-Suursoo landscape protection area) 8.
Peipsiveere looduskaitseala (2010 Emajõe-Suursoo maastikukaitseala) 8.
Käntu-Kastja conservation area The stanard data table completed by the Environmental Board in autumn 2020 and data collected in 2010 with respective analysis have been used as the source material in this thesis.
Käntu-Kastja hoiuala Lähtematerjalina on kasutatud Keskkonnaameti poolt 2020. aasta sügisel täidetud standard-andmetabelit ning 2010. aastal kogutud andmeid ning analüüsi.
Struuga landscape protection area 12.
Struuga maastikukaitseala 12.
Nõmme-Mustamäe landscape protection area 15.
Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala 15.
As a substantive part of the work, the results of the 2010 and 2020 surveys have been compared.
Töö sisulise põhiosana on võrdlevalt analüüsitud 2010. ja 2020. aasta küsitluste tulemusi ning selle põhjal antud hinnang kaitsetõhususele nii kaitsealatüüpide kui hinnatavate tõhususelementide lõikes.
Vooremaa landscape protection area 10.
Vooremaa maastikukaitseala 10.
After data analysis the author gives an assessment of the effectiveness of protection both by types of protected areas and effectiveness elements, the trends that have emerged in ten years.
Lisaks on iseloomustatud kümne aasta jooksul ilmnenud trende ning tehtud ettepanekuid kaitsekorralduse parandamiseks.
Thermo- and hygroreception in ground beetles (Coleoptera: Carabidae)
Jooksiklaste (Coleoptera: Carabidae) termo- ja hügroretseptsioon
Engine output parameters and computing requirements
Mootori väljundparameetrid ja nende arvutuseeskirjad
The second chapter presents computing requirements for transferring output parameters to standard reference conditions.
Katseandmete standardtingimustele üleviimiseks kasutatakse vastavaid arvutuseeskirju.
The main objective of this thesis is to improve testing technology by specifying testing groups of output parameters and by transferring output parameters to standard reference conditions in engine testing laboratory.
Lõputöö koostamisel saadud kogemuste alusel esitatakse soovitus mootorite katselabori andmetöötluse arendamise järgmiseks etapiks katseandmete standardtingimustele üleviimise lihtsustamiseks arvutiprogramm koostada.
Review of the testing essence, standards organisations, standard reference conditions, and different engine dynamometers is given in the first chapter.
Mootori väljundparameetrite üleviimisel standardtingimustele selgus, et efektiivvõimsus, pöördemoment ja keskmine efektiivrõhk vähenesid 2,05% ja kütuseerikulu suurenes 1,58%.
The third chapter specifies the testing object and the testing equipment.
Samuti on otstarbekas EMÜ PT osakonnal soetada katsestendile lisamoodul ja arvutiprogramm, mille abil on võimalik katsetused automatiseerida.
Scots pine is one of the most common as well as one of the most commercially important tree species in Estonian forestry.
Harilik mänd on üks levinumaid ja majanduslikult olulisemaid puuliike Eesti metsades.
In total, 28 model trees were selected from 8 different study sites from Vaccinium forest site type in Võrumaa RMK forest district.
Kokku analüüsiti 28 mudelpuud kaheksalt erinevalt katsealalt, mis kasvasid pohla kasvukohtatüübis RMK Võrumaa metskonnas.
The effect of different regeneration cuttings on stand carbon storage and fluxes
Erinevate uuendusraiete mõju puistu süsiniku varudele ja voogudele
Annual carbon accumulation was more than 2 times higher in the stands regenerated by clear-cutting (2.2-4.1 t C ha-1 a-1), compared by the shelterwood areas (1.0-1.8 t C ha-1 a-1).
Aastane süsiniku sidumise voog oli lageraiega uuendatud aladel üle kahe korra suurem (2,2-4,1 t C ha -1 a-1) kui turberaie aladel (1,0-1,8 t C ha-1 a-1), mille peamiseks põhjuseks on aegjärkse raie aladel ebaühtlane uuendus ja puude aeglasem kasv.
After the clearfelling the C storages of young stands was lower than in the shelterwood areas (5.5-10.8 t C ha-1).
Lageraie järgselt uuenenud männinoorendikes oli C varu väiksem (5,5-10,8 t C ha-1) kui aegjärkse raie aladel.
The model tree method was used to estimate above-ground biomass and biomass production of studied stands.
Puude maapealse biomassi ja selles talletatud süsiniku koguse hindamiseks kasutati mudelpuude meetodit.
In the shelterwood area, where the old forest trees had been existed, the C storages remained in the range of 11.6-51.8 t C ha-1 and C storage was lower in the area where only the natural regeneration of pine (2.5 t C ha-1) was presented.
Aladel, kus eelmise põlvkonna mets oli suures osas säilinud, jäi süsiniku varu vahemikku 11,6-51,8 t C ha-1, kuid oli madalam nendel aladel, kus vanametsa põlvkonna puud puudusid (2,5 t C ha-1) või kasvasid üksikpuudena ja domineeris männi looduslik uuendus.
The aim of this Master’s thesis was to estimate the effect of shelterwood and clear-cutting to the dynamics of carbon storages and fluxes of pine stands in Vaccinium forests site type.
Magistritöö peamiseks eesmärgiks oli hinnata, kuidas muutub metsade süsinikuvaru ja süsiniku sidumine turbe- ja lageraie järgselt, st milline on süsiniku sidumise dünaamika erinevate raietega uuendatud palumännikutes.
The carbon storages in aboveground biomass of stands varied in the analysed pine forests, relating to presence of trees from previous forest generation.
Uuritud aegjärkse raiega majandatud palumännikutes oli puudes talletatud süsiniku varu varieeruv, sõltudes kõige enam vanametsa rinde ja üksikpuude olemist.
During last decades a critical attitude to clear-cutting in the Estonian society revealed, stimulating searches for alternative forest management method and often shelterwood cutting suggested as a closer-to-nature forest managements method.
Tänapäeval on ühiskonnas aktuaalne teema turberaiete laiem kasutamine, milles nähakse alternatiivi lageraietele.
Tables and figures relating to results have been made.
Tulemuste kohta on tabelid ja joonised.
The 1997 and 2008 years’ measurement data RINEX files, obtained from Estonian Land Board, are added together to 24h files and post-processed with CSRS and APPS on-line calculators.
Maa-ameti arhiivist saadud 1997. a ja 2008. a mõõtmisandmete RINEX failid on kokku liidetud 24-tunnisteks failideks ning järeltöödeldud CSRS ja APPS on-line kalkulaatoritega.
Quality of Precise Point Positioning based on the measurements of the 1st order geodetic reference network of Estonia in 1997 and 2008
Täpse positsioneerimise meetodi kvaliteet riigi geodeetilise põhivõrgu 1. klassi 1997. ja 2008. a mõõtmiste põhjal
The differences of two PPP-calculator solutions and PPP-solutions difference from coordinates found with relative differential solutions are being assessed.
Hinnatud on kahe PPP-kalkulaatori lahenduste erinevusi ning PPP-lahenduste erinevust relatiivsest diferentseeritud lahendusest saadud koordinaatide suhtes.
In current thesis, the GPS precise point positioning (PPP) post-processing service is discussed, basing on measurement data found with one receiver, GPS precise positioning post-processing allows to find the coordinates of points with estimably up to ±1 cm accuracy and furthermore, the service is freely accessible for everyone.
Antud töös käsitletakse GPS täpse positsioneerimise (PPP) järeltöötluse teenust, mis võimaldab ühe vastuvõtjaga mõõdetud andmete põhjal leida punktide koordinaadid hinnanguliselt kuni ±1 cm täpsusega ja on kõigile vabalt kättesaadav.
As an end result, the weighted arithmetic mean of sessions is calculated, which’ uncertainty is assessed basing on standard deviation of solutions’ repeatability.
Lõpptulemusena on arvutatud sessioonide kaalutud keskmine koordinaat, mille määramatust on hinnatud lahenduste korduvusest leitud standardhälbe põhjal.
The aim of this master’s thesis is to assess the accuracy of PPP-method, basing on comparing the geodetic reference network 1st order points coordinates of 1997th and 2008th years’ GPS-measurements’ data, which have been found with relative data analysis.
Magistritöö eesmärgiks on hinnata PPP- meetodi täpsust riikliku geodeetilise põhivõrgu 1. klassi punktide 1997. a ja 2008. a GPS- mõõtmisandmete põhjal relatiivse andmetöötluse teel saadud koordinaatidega võrdlemise teel.
Furthermore, it came out, that the difference between coordinates of two PPP-solutions can be originated from different parameters of on-line calculators.
Uuringus selgus, et PPP-meetodil saadud koordinaatide erinevus võrreldes klassikalise relatiivse staatilise lahendusega jääb ±1 cm piiridesse nagu eeldati ning kahe PPP-lahenduse koordinaatide erinevus võib tulla on-line kalkulaatorite erinevatest parameetritest.
They were compared on the basis of certain parameters and conclusions were drawn about the development potential.
Võrreldi neid teatud parameetrite alusel ning tehti järeldused võimalikest arengupotentsiaalidest.
In a denser city, people have more oppurtunities for services, jobs, education and medical institutions.
Tihedamas linnas on inimestel rohkem võimalusi teenustele, töökohtadele, haridus ja meditsiini asutustele.
This will reduce the urban sprawl and contribute to the sustainable development of the city.
Sellega vähendatakse valglinnastumist ja aidatakse kaasa linna jätkusuutliku arengule.
Research on the densification and sustainability of Põlva City can be continued to create a more detailed research with wider knowledge including the unreformed and larger parcels.
Tihendamise ja jätkusuutlikkuse uurimistööd Põlva linna kohta on võimalik jätkata ning luua laiemate teadmiste alusel detailsem uuring, kaasates ka reformimata ning suuremad maatükid.
Data was obtained from Maa-ameti Geoportaal, Eesti Statistika andmebaas, Ehitisregister, Põlva City comprehensive plan and development plans.
Andmed saadi Maa-ameti Geoportaalist, Eesti Statistika andmebaasist, Ehitisregistrist, Põlva linna üldplaneeringu ja arengukavadest.
Densification is a process to increase the efficiency of urban land use.
Linnade tihendamine on protsess linna maakasutuse efektiivsuse suurendamiseks.
Also there must be attention towards the green areas in the city, which increases the oppurtunities for people to spend their free time and overall satisfaction.
Tähelepanu tuleb pöörata ka linna rohealadele, mis suurendab inimeste vabaajaveetmis võimalusi ning rahulolu üldiselt.
Possibilities of Densification of Põlva Town
Põlva linna tihendamise võimalused
The aim of this work was to bring out the parcels in Põlva City, their possibilities and potential developments.
Töö eesmärgiks oli välja tuua Põlva linnas asuvaid maatükke, nende võimalused ning potensiaalseid arenguvariante.
The in-town parcels that are unused were pointed out.
Toodi esile linnasisesed maatükid, mis on kasutamata.
With the gathered data there was given an overvief of the outlying regions of Põlva City and brought out unused parcels in the city.
Saadud andmetega anti ülevaade Põlva linna piiri välistest piirkondadest ning toodi välja kasutamata linnasisesed maatükid.
All unused land parcels were compared and analyzed for their possibilities and development potential except unreformed parcels.
Võrreldi kõiki töös välja toodud kasutamata maatükke, väljaarvatud reformimata maad ning analüüsiti nende võimalusi ja arengupotentsiaali.
In this work, the author concentrated on the urban sprawl of Põlva and pointed out the areas of the city, in which the urban sprawl problem is seen.
Käesolevas töös vaadeldi Põlva linna valglinnastumise perspektiivis, toodi välja linna piirkonnad, kust on näha kohati linna valglinnastumise probleemi.
The working environment of the tow truck driver should be further explored in order to increase workers' well-being.
Puksiirautojuhi töökeskkonda tuleks põhjalikumalt uurida, et suurendada töötajate heaolu.
For an overview, the literature on the subject was analyzed, questionnaires composed, environment measured and data processed.
Ülevaate saamiseks analüüsiti teemakohast kirjandust, kasutati ankeetküsimustikku ning mõõtmis- ja andmetöötlusmeetodit.
Eight tow truck drivers responded to the questionnaire.
Ankeetküsimustikule vastasid 8 puksiirautojuhti.
When working with vehicles, noise and vibration in the working environment is inevitable.
Töötades sõidukitega on müra ja vibratsiooni esinemine töökeskkonnas paratamatu.
For both tow trucks, at three different speeds, unloaded and loaded tows, the measured noise and vibration levels were below the limit, so no noise nor vibration reduction measures are needed.
Mõlema puksiirauto korral, kolmel eri kiirusel, koormamata ja koormatud puksiiride puhul jäid mõõdetud müratasemed alla piirnormi, seega ei ole vaja rakendada müra mõju vähendavaid abinõusid.
Noise and vibration levels were measured on two trucks.
Müra ja vibratsiooni tasemete mõõtmised teostati kahes puksiirautos.
The purpose of the work is to provide an overview of the working environment of the tow truck driver and the risk factors affecting the driver.
Töö eesmärgiks on anda ülevaade puksiirautojuhi töökeskkonnast ja puksiirautojuhti mõjutavatest ohuteguritest.
Tow truck driver’s working environment and exposure to noise and vibration
Puksiirautojuhi töökeskkond ning kokkupuude müra ja vibratsiooniga
The questionnaire revealed that there are physical, biological, chemical, physiological and psychological hazards in the working environment of the tow truck driver.
Ankeetküsimustikust selgus, et puksiirautojuhi töökeskkonnas esineb füüsikalisi, bioloogilisi, keemilisi, füsioloogilisi ja psühholoogilisi ohutegureid.
Tow truck driver is exposed to various risk factors in the working environment.
Puksiirautojuht puutub töökeskkonnas kokku mitmesuguste ohuteguritega.
Physical and psychological risk factors occur most frequently.
Kõige suurem esinemise sagedus on füüsikalistel ja psühholoogilistel ohuteguritel.
The results of the measurements showed that, in the case of both unloaded and loaded towing vehicles, the noise level increased as the speed increased.
Mõõtmistulemustest selgus, et nii koormamata kui ka koormatud puksiirautode korral suurenes kiiruse kasvades müratase.
Therefore, cost accounting has become increasingly important in management decisions.
Seetõttu on ka kulude arvestus muutunud ettevõtete juhtimisel järjest olulisemaks.
In order to make management decisions, managers must have an overview of the company's results, which requires high-quality information.
Juhtimisotsuste vastu võtmiseks peab juhtidel olema ülevaade ettevõtte tulemustest, mis omakorda nõuab kvaliteetset informatsiooni.
The bachelor's thesis provides an overview of the company's land use and livestock structure in 2018-2020 and economic indicators in 2016-2020.
Bakalaureusetöös on antud ülevaade ettevõtte maakasutusest ja karja struktuurist aastatel 2018-2020 ja majandusnäitajatest aastatel 2016-2020.
The following suggestions were made during the analysis of the cost accounting system: 1) to create different cost centers for the types of crop production; 2) to reflect self-produced feed on the basis of actual costs; 3) to create chart of accounts specifically related to cost items in order to reflect labor costs more accurately; 4) to keep records of fixed assets by cost items; 5) to keep records of slurry/manure.
Kuluarvestussüsteemi analüüsi käigus tehti järgmised ettepanekud: 1) luua taimekasvatuse toodanguliikide jaoks eraldi kulukohad; 2) kajastada omatoodetud söötasid tegelike kulude alusel; 3) tööjõukulude täpsemaks kajastamiseks luua kontoplaani konkreetselt kulukohtadega seotud kontod; 4) kulukohtade lõikes arvestuse pidamine põhivarade kohta; 5) läga/sõnniku kohta arvestuse pidamine.
An analysis of the cost accounting system has been performed, proposals for improvements have been presented and the unit cost of milk has been found on the basis of 2020 data.
Läbi on viidud kuluarvestussüsteemi analüüs, esitatud parandusettepanekud ja leitud piima omahind 2020. aasta andmete põhjal.