natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the beginning of the last test series, the starter cultures were added to the kombucha solutions and a sensory analysis was performed at the end of the test series.
Viimase katseseeria alguses lisati teeseene lahustesse kultuurpärme ning katseseeria lõpus viidi läbi sensoorne analüüs.
At the end of each series of experiments, the pH value and sugar content in kombucha were measured, the total number of microbes was determined, the morphology of the microbes was described and microbial cultures were isolated and stored.
Töö raames viidi läbi katseseeriad, mille käigus mõõdeti teeseente kasvulahuste pH väärtust, suhkrusisaldust, määrati mikroobide üldarvud ja kirjeldati mikroobide morfoloogiat ning isoleeriti ja säilitati mikroobide puhaskultuurid.
During the test series, the amount of bacteria in tea fungus samples was between 1,9 x 105 … 6,4 x 108 cfu/g while the content of yeasts and molds was 1,2 x 105 … 1,1 x 108 cfu/g.
Teeseentes esines läbi katseseeriate baktereid 1,9 x 105 … 6,4 x 108 PMÜ/g ning hallitus- ja pärmseeni 1,2 x 105 PMÜ/g … 1,1 x 108 PMÜ/g.
The aim of the Bachelor’s thesis is to compile an overview of SCOBY, the microbes present in SCOBY and kombucha, based on scientific literature and experimental work, and to investigate the effect of starter cultures on fermentation of kombucha.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on nii teaduskirjanduse kui eksperimentaalse töö alusel koostada ülevaade teeseenest, teeseenes ja teeseene kasvulahuses (e. teeseenejoogis e. kombuchas) esinevatest mikroobidest ning tuvastada kultuurpärmide mõju kombucha fermentatsioonile.
The total number of mold and yeast and bacteria was higher in SCOBYs than in kombucha solutions.
Hallitus-ja pärmseente ning bakterite üldarv oli teeseentes suurem kui teeseente kasvulahustes.
Measuring method was RTK together with repeated initializations.
Mõõtmismeetodiks oli RTK koos initsialiseerimiste kordustega.
Height accuracy of Network RTK (VRS) in South-Estonia
Võrgu RTK (VRS) kõrguslik täpsus Lõuna-Eestis
Results were worst at Killinge point which is farthest from the base stations.
Halvimad tulemused saavutati Killinge punktil, mille asukoht püsijaamadest on kõige kaugem.
Results reveal accuracy differences in RTK networks.
Tulemustest selgus, et RTK võrkude täpsustes on erinevusi.
Measurements were carried out on the points of Estonian II-order national geodetic network, which provided good reference data.
Täpsuse kontrollimiseks kasutati Eesti riiklike geodeetilisi II klassi võrgu punkte, millega tagati head mõõtmistingimused.
The aim of present study was to determine the best height accuracy measuring result while using RTK network VRS solutions with only GPS signals or together with other GNSS signals.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada, millist kõrguslikku täpsust on võimalik saavutada kasutades võrgu RTK VRS lahendusi ainult GPS signaalide abil või koos teiste signaalidega.
In Trimble VRS-Now network, there are constant systematic deviations about 2-3 cm. Best height accuracy was achieved by using only GPS signals with RMSE only 1,8 cm.
Trimble VRS-Now võrgus esines sageli süstemaatiline nihe 2-3 cm. Parim kõrguslik täpsus saavutati kasutades üksnes GPS signaale.
Trimble R4-3 receiver with Juno field computer were used.
Mõõdeti seadmega Trimble R4-3 koos Juno väliarvutiga.
Measurment accuracy was compared and analyzed based on root mean square error (RMSE).
Täpsusi võrreldi ja analüüsiti keskmise ruutvea alusel.
Position of the receiver was fixed firmly to a 2-meter long pole.
Vastuvõtja asend fikseeriti 2-meetrise saua otsas, mille toestamiseks kasutati sauahoidjat.
Adding other GNSS signals lowered accuracy to 3,1 cm. Measurements at Lemmatsi point were the most accurate in any given combination of satellite signals or networks.
Keskmine ruutviga oli nii mõõtes 1,8 cm, teiste GNSS signaalide lisamine alandas täpsuse 3,1 sentimeetrini.
Trimble VRS-Now and Maa-amet GNSS networks were compared and in both cases VRS methods were used.
Võrreldi kahte erinevat RTK võrku: Trimble VRS-Now ja Maa-ameti võrk.
In other lakes this legitimacy was not found.
Teistes noodapüügiveekogudes sellist seaduspärasust ei täheldatud.
It is important to assess fish stock more precisely.
Selleks on vaja järjest täpsemini hinnata kalavarude seisundit.
Pike is abundant in the coastal area during whole observation time and in the summer moves to the deeper layer of the lake.
Haug on Saadjärves kaldaäärsel aladel hästi püütav kogu püügiperioodil ja suvel liigub ka sügavamale veekihti.
Fishery is sustainable only when it is done reasonably and does not take fish stock to overexploitation.
Kalandus on jätkusuutlik vaid sellisel juhul, kui püügikoormus on mõõdukas ja ei ohustada kalavarusid ülepüügiga ning on järjepidevalt tekkinud uued erinevate kalaliikide põlvkonnad, kes suguküpseks saades tulevad täismõõdulistena püükidesse.
Two hypothesis were established: 1) Fish species diversity in four lakes is different 2) Fish abundance in coastal waters varies with season.
Töö eesmärkide täitmiseks püstitati kaks hüpoteesi: Kalastiku 1iigiline mitmekesisus uuritavatel järvedel on erinev ja kalade ja nende liikide arvukus litoraalivööndis sõltub aastaajast.
Fish composition in small lakes based on purse seine catches
Väikejärvede kalakoosluste hindamine veonoodaga püükide alusel
The analysis of purse seine catches demonstrates that the number of species depends on the surface area and depth of the lake and also catches vary seasonally.
Noodapüügi saakide analüüs näitab, et püütavate liikide arv sõltub järve pindalast ja tema sügavusest ning saagid muutuvad aastaringselt, kusjuures suvel on paremini tabatavad särg ja latikas ning angerjas.
From piscivorous species the most active moving fish between coastal and pelagic is perch.
Röövkaladest liigub kaldavööndi ja avavee vahel kõige enam ahven.
All mentioned lakes are important for professional and also for recreational fishing.
Saadjärv, Kaiavere, Kuremaa ja Vagula järv on olulised püügiveekogud, kus paralleelselt toimub nii kutseline kalapüük kui ka harrastuskalapüük.
This kind of a catches were held for the first time in Estonian lakes.
Käesolev uurimus annab ülevaate 2014.a kevadest kuni sügiseni neljal Eesti väikejärvel toimunud esmakordselt siin rakendatud veonooda katsepüükidest.
Also to compare purse seine with vocational fishermens and fyke net catches.
Kuremaal ja Saadjärvel püüavad kala ka allveekütid.
The aim of this master thesis was to evaluate fish species diversity based on purse seine catches in four small lakes called Saadjärv, Vagula, Kaiavere and Kuremaa.
Käesoleva magistritöö eesmärkideks on veonooda katsepüükide alusel hinnata nende järvede kalastiku liigilist mitmekesisust, võrrelda kalade arvukuse sesoonseid muutusi järvede erineva sügavusega püügipiirkondades ja võrrelda veonooda saake kutseliste kalapüüdjate ning samaaegselt toimunud mõrrapüükide saakidega.
The main aims of the study: 1.
Töö põhieesmärgid: 1.
The Effect of Forest Management on the Carbon and Nitrogen Fluxes and Storages in Different Forest Ecosystems
Metsamajandamise mõju süsiniku- ja lämmastikuvoogudele ning varudele erinevates metsaökosüsteemides
The bulk maturity in grey alder stands is reached within 12-13 years, yet the production stays at high level also for the next five years.
Mahuküpsus saabub hall-lepikutes vanuses 12-13 aastat ja püsib kõrge veel ka sellele järgneva viie aasta jooksul.
Stump harvesting effect on N leaching was weak or practically missing.
Juurimise mõju N leostumisele oli nõrk või puudus üldse.
Stumps of Norway spruce appear to be a potential bioenergy resource in Estonia, the estimated biomass of the harvested stumps can reach even up to 130 m3 ha-1.
Juuritud kuusekännud võivad olla potentsiaalseks bioenergia ressurssiks Eestis ning juurimisel saadud kändude maht võib ulatuda isegi 130 m3 ha-1.
Apparently the soil C storage reaches its optimal level in the rotation length of grey alder and will not increase in the next forest generation.
Tõenäoliselt saavutab mulla C varu lepiku raieringi jooksul optimaalse taseme ja sellest kõrgemale järgnevate metsapõlvkondade vältel ei tõuse.
In the light of increased CO2 concentration in the atmosphere, which evokes global climate change, the importance of woody biomass for energy production is increasing.
Suurenenud CO2 kontsentratsiooni tõttu atmosfääris ja võimalike kliimamuutuste taustal on taastuvenergia, sealhulgas puitse biomassi kasutamine muutunud järjest aktuaalsemaks.
The average yearly biomass production of grey alders varied between 3-15 m3 ha-1 yr-1, however, the biomass production could also reach 19-35 m3 ha-1 yr-1.
Keskmine aastane jooksev juurdekasv jäi uuritud puistutes vahemikku 3-15 m3 ha-1 a-1, samas parimates puistutes ulatus jooksev aastane juurdekasv 19-35 m3 ha-1 a-1.
As the study sites were on highly fertile soils the share of nutrients carried away via stumps were minor compared to the soil nutrient storages.
Kuna katsealad asusid viljakates kasvukohatüüpides, siis olid kännupuiduga katsealadelt ära viidud C ja toitainete kogused vastavate mullavarudega võrreldes väikesed.
To establish the potential of Norway spruce stumps as a source of bioenergy in Estonia; 5.
Hinnata kuusekändude potentsiaali bioenergia ressursina Eestis 5.
On the other hand, the role of forest ecosystems is highly important for C accumulation reducing thereby the effect of global warming.
Metsaökosüsteemide roll kliimamuutuste kontekstis on väga oluline kuna nad on olulised süsiniku (C) sidujad, leevendades võimalikke kliimamuutusi.
Management of grey alder stands by traditional silvicultural methods, i.e. clear-cut, did not increase hazardous N losses: after the clear-cut the annual net nitrogen mineralization (NNM) flux, N leaching and N2O emissions remained on the same level.
Hall-lepiku lageraie järgselt aastane lämmastiku netomineralisatsiooni (NNM) voog ei suurenenud, samuti ei suurendanud lageraie lämmastiku leostumist, ega ka gaasilist (N2O) emissiooni.
To evaluate nutrient and carbon loss from the soil due to stump removal; 6.
Hinnata kändude juurimisega kaasnevat toitainete ja süsiniku kadu 6.
The effect of stump harvesting on the annual NNM flux was highly soil specific.
Kuusekändude juurimise mõju aastasele NNM voole osutus mullatüübi e. kasvukohatüübi põhiseks.
To estimate the above-ground biomass production and carbon accumulation in grey alder chronosequence stands; 2.
Hinnata hall-lepikute maapealset biomassi produktsiooni ja süsiniku sidumist selles 2.
Stump harvesting did not cause any environmental hazards through nutrient depletion.
Seega ei põhjustanud hall-lepiku majandamine lageraiega keskkonnariske lämmastikuringe seisukohalt.
Land use history affects C accumulation in the soil of grey alder stands.
Töö ühe põhitulemusena selgus, et hall-lepikutes sõltus C akumuleerumine mulda varasemast maakasutuse ajaloost.
Optimal harvesting age for grey alder stands should be around 20-25 years according to the estimated bulk maturity and growth dynamics of grey alder stands.
Sellest lähtudes võiks nende raievanus viljakates kasvukohatüüpides olla 20-25 aastat.
P leaching was negligible on all study areas.
Fosfori leostumine oli kõikidel aladel väga väike.
To compile a new yield table for natural grey alder stands in Estonia; 3.
Koostada kasvukäigutabel Eesti hall-lepikutele 3.
To assess the effect of clear-cut of mature grey alder stand on nitrogen fluxes; 4.
Hinnata lageraie mõju hall-lepikus erinevatele lämmastiku voogudele 4.
After stump harvesting, the annual NNM flux decreased in the Oxalis site type (Endogleyic Arenosol), remained the same in Hepatica site type (Endogleyic Cambisol) and increased in the Myrtillus site type (Endogleyic Albic Podzol).
Sõltuvalt mullast, juurimine kas intensiivistas (jänesekapsa kasvukohatüüp (kkt)), vähendas (mustika kkt) või ei mõjutanud üldse (sinilille kkt.)
Grey alder is a highly productive and prospective tree species for short rotation forestry in the conditions of Estonia.
Käesolevas doktoritöös uuriti lühikese raieringega metsanduses perspektiivseid hall-lepikuid ja nende majandamisega kaasnevaid potentsiaalseid keskkonnamõjusid.
The present thesis considers the production and yield of grey alder stands, the effect of alders on the soil C status and the effect of the clear-cut of matured grey alder stand on N cycling.
Vaid esimese põlvkonna puistutes (lepikud endistel mittemetsamaadel) ilmnes tugev seos puistu vanuse ja mulla C sisalduse vahel.
To assess the effect of stump harvesting on NNM intensity and nutrient leaching in Norway spruce clear-cut area.
Hinnata kändude juurimise mõju lämmastiku voogudele Hall-lepp on produktiivne lehtpuu ja omab perspektiivi potentsiaalse energiametsa puuliigina, samas võib aastane biomassi produktsioon hall-lepikus olla väga varieeruv.
However, the data of stand volume presented in the new yield table do not exceed the respective values of the earlier yield table for Estonia, which could be explained through the smaller stand density nowadays.
Koostati Eesti hall-lepikute kasvudünaamikat kajastav kasvukäigutabel, kus keskmine tüvepuidu tagavara keskealistes ja vanemates puistutes jäi madalamaks varasema (Raukas 1930) kasvukäigutabeli andemetest.
Additionally, the results of the study are compared to similar studies carried out in Finland (Kärha, Jouhiaho 2009).
Lisaks on autori poolt saadud uurimistulemusi võrreldud ka Soomes (Kärha, Jouhiaho 2009) tehtud samalaadse uurimusega.
The given subject is not thoroughly studied in Estonia and information on it is scarce.
Antud teemavaldkonda on Eestis suhteliselt vähe uuritud ning materjal on raskesti kättesaadav.
The study can benefit private users as well as entrepreneurs in firewood production.
Tööst võivad kasu saada nii eraisikud kui ka ettevõtjad, kes tegelevad küttepuude tootmisega.
The author gives an overview of the construction of the machine; studies which processes take the most time while working; analyzes the collected data and introduces different firewood processor accessories which have the potential to incease the machine's productivity.
Autor annab ülevaate halumasina üldisest ehitusest; uurib, millised protsessid halumasinaga töötamisel võtavad enim aega erinevate halupikkuste korral; analüüsib saadud andmeid ning tutvustab erinevaid abivahendeid, mis on potentsiaalseteks vahenditeks tootlikkuse suurendamiseks.
The study uses data collected by the author through tests and analysis.
Töö on valminud autori tehtud katsete ning andmete analüüsi põhjal.
Comparsion of Palax 600 Combi firewood processor's productivity and operating time dependency due to different length
Halumasina Palax 600 Combi tootlikkuse ja tööaja võrdlemine erinevate halupikkuste korral
It focuses on the productivity, work time and their dependance on different firewood length.
Käesolevas töös on uuritud halumasina Palax 600 Combi tootlikkust ja tööaega ning selle sõltuvust erinevate halupikkuste valmistamisel.
Interview was carried out by phone.
Intervjuu viidi läbi telefoni teel.
In Estonia dairy production has had a significant role throughout the history but in last years there has been many obstacles.
Piimatootmisel on läbi aegade olnud oluline rolli Eesti ajaloos, kuid viimastel aastatel seisti silmitsi erinevate raskustega.
Also the author interviewed 5 farmers, who had replaced dairy farming with beef cattle.
Samuti viidi läbi intervjuu viie ettevõtjaga, kes olid piimatootmise asendanud lihaveisekasvatusega.
The interview was a half-structured interview which consisted of 12 main questions.
Intervjuu kavas olid põhiküsimused, mida kokku oli 12.
In spite of the results of the masters thesis it cannot be generalized that transitioning to beef cattle farming the performance indicators do not increase and that it is a strategically wrong decisision.
Magistritöö tulemustele vaatamata ei saa kindlalt väita, et lihaveisekasvatusele üleminnes tulemuslikkuse näitajad ei parane ning tegemist oli strateegiliselt vale otsusega.
Nonetheless, this analysis made upon this small selection indicates that without the subsidies beef cattle would not be a economically profitable alternative to dairy farming.
Kuna töös kasutatud valim oli väike ei ole võimalik anda üldistavad hinnangut, kuid sellegipoolest näitab selle väikese valimi põhjal tehtud analüüs, et ilma toetusteta ei oleks lihaveisekasvatus piimatootmisele majanduslikult kasulik alternatiiv.
Effect of transition dairy cattle to meet cattle on the economic results of farms
Piimakarjakasvatuselt lihaveisekasvatusele ülemineku mõjud ettevõtete majandustulemustele
The results of this thesis help to bring focus to costs and profit associated with transition to beef cattle farming.
Töö tulemused aitavad pigem suunata piimatootja tähelepanu lihaveisekasvatusele üleminekuga kaasnevatele kuludele ja tuludele.
The purpose of this Master’s thesis was to evaluate how transitioning from dairy cattle to beef cattle has effected farming enterprises economical outcomes.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada, kuidas on mõjutanud piimakarjakasvatuselt lihaveisekasvatusele üleminek ettevõtete majandustulemusi.
To assess how the transition to beef cattle farming has affected farms economical results the author is using Farm Accountancy Data Network.
Hindamaks, kuidas on lihaveisekasvatusele üleminek mõjutanud ettevõtete majandustulemusi, teostas töö autor võrdlusanalüüsi kasutades FADN andmebaasi andmeid.
Ten cycles were performed in total.
Katsekehad läbisid kokku kümme tsüklit.
The bending strength and bending elasticity module of sample items of the moisture resistant board corresponded to the limit value after the tenth cycle, set in standard EVS-EN 622-5:2010.
Niiskuskindlama plaadi katsekehade paindetugevus ja paindeelastsusmoodul vastas pärast kümnendat tsüklit standardis EVS-EN 622-5:2010 esitatud piirmäärale.
The aim of the current thesis was to research and to analyse mechanical and physical properties of two different (moisture resistant Innovus Colored and general used SWISS KRONO MDF) medium density fibreboards (MDF) after soaking and drying cycles.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida niiskuskindla MDF (Innovus Colored) ja üldotstarbelise MDF plaadi (SWISS KRONO MDF) füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste muutumist pärast leotus- ja väljakuivamistsükleid.
Bending strength, modulus of elasticity, static hardness, swelling of thickness and swelling were studied.
Töö raames uuriti plaatide paindetugevust, elastsusmoodulit, pinnakõvadust, pundumist ja pikenemist.
Modulus of elasticity was decreased, the board for the general use in both directions 47.8% on the average and the moisture resistant board 24.1%.
Paindeelastsusmoodul vähenes mõlema suuna puhul vastavalt 47,8% ja 24,1%.
The distortion of timber boards is caused by water and moisture resulting in deterioration of the mechanical properties of the board.
Vee ja niiskuse mõjul puitplaadid deformeeruvad tuues kaasa plaadi mehaaniliste omaduste halvenemisi.
By the end of the cycles the bending strength had been decreased in the direction of the longitudinal and transverse axis, 82.5% of the board for the general use and only 18.5% of the moisture resistant board.
Tsüklite lõpuks oli paindetugevus vähenenud piki- ja ristitelje suunas üldotstarbelisel MDF plaadil 82,5% ja niiskuskindlamal MDF plaadil 18,5%.
As a result of soaking, by the end of the tenth cycle, the swelling of thickness of the board for the general use in comparison to the original was 71% and of the moisture resistant board 14.1%.
Leotamise tagajärjel pundus üldotstarbeline puitkiudplaat algpaksusest kuni 71%, samas niiskuskindlam plaat 14,1%.
As a result it was found that the mechanical properties were decreasing, the MDF board for the general use was more influenced by soaking.
Töö tulemusena selgus, et rohkem mõjutasid leotamis- ja väljakuivamistsüklid üldotstarbelist MDF plaati ja seda tema omaduste vähenemise suunas.
Impact of wetting and drying cycles on mechanical and physical properties of medium density fibreboard depending on the cycle count
Keskmise tihedusega puitkiudplaadi leotamise ja väljakuivamise tsüklite arvu mõju mehaanilistele ja füüsikalistele omadustele
Static hardness had decreased 75% by the end of the cycle of the board for the general use and 26.8% of the moisture resistant board.
Pinnakõvadus oli üldotstarbelisel plaadil tsüklite lõpuks vähenenud 75% ja niiskuskindlamal plaadil vastavalt 26,8% ulatuses.
Ave Kikas, Head of Polli Horticultural Research Centre
Ave Kikas, Polli aiandusuuringute keskuse juhataja
Estonian fruit and berry cultivars
Eesti puuvilja- ja marjasordid
Preserving the native cultivars first and foremost in Estonia, in the region where they were bred – this is our international obligation, responsibility the Republic of Estonia has taken when joining the Convention on Biological Diversity.
Hoida kodumaiseid sorte kõigepealt Eestis, kus nad on tekkinud – see on meie rahvusvaheline kohustus, mis tuleneb Eesti riigi liitumisest bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga.
Further information about growing the cultivars described in the catalogue could be obtained from Polli Horticultural Research Centre (phone + 372 433 1443, polli@emu.ee).
Kes tunneb huvi raamatus kirjeldatud sortide koduaias kasvatamise vastu, võiks pöörduda Polli aiandusuuringute keskusesse (tel 433 1443, polli@emu.ee).
For these reasons we did not succeed in finding all the necessary illustrative photographs for the catalogue from our own archive.
Neil põhjustel ei olnud kataloogi tarvis Polli fotoarhiivist võtta kõiki vajalikke pilte.
We are grateful for Räpina Gardening College, Saare-Tõrvaaugu Horticultural Farm, Rõhu Testing Centre, Roogoja Farm and home garden of Asta Kask who all helped us with this.
Aitasid Räpina aianduskool, Saare-Tõrvaaugu aiandustalu, Rõhu katsekeskus, Roogoja talu ja Asta Kase koduaed.
The catalogue gives more detailed introduction about the cultivars included in the national list of recommended cultivars and some of the prospective cultivars bred during the last decade.
Kataloog tutvustab põhjalikumalt soovitussortimendi sorte ja mõningaid viimasel aastakümnel aretatud perspektiivseid sorte.
Some fruit trees from cultivars preserved in the collections at Polli are very young and therefore not bearing fruits yet.
Mõned Pollis säilitatavate sortide viljapuud on nii noored, et ei kanna veel vilju.
We do not possess enough knowledge about favourable genes present in old or less used cultivars, the genes and traits that could be utilised by breeders of generations to come in breeding programmes that might come up resulting from climate changes or emerging new plant diseases.
Meil puuduvad praegu teadmised, missuguseid geene on vanades või praegu kasvatamisest kõrvale jäänud sortides tulevaste põlvkondade sordiloome vajadusteks (näiteks muutuva kliima või taimehaiguste tõttu), seepärast on vaja säilitada ka neid sorte.
This catalogue provides information about fruit and berry cultivars of Estonian origin, preserved in the collections of Polli Horticultural Research Centre.
Käesolev kataloog pakub teavet Polli aiandusuuringute keskuse sordikollektsioonis olevate Eesti puuvilja- ja marjasortide kohta.
The cultivars maintained in the gardens at Polli form part of the Estonian national plant genetic resources collection.
Sorte säilitatakse Polli aedades asuva Eesti taimede geenivaramu ühe osana.
It is rather complicated to take photographs of all the variety of cultivars during one season.
Igal aastal ei õnnestu kõikide sortide vilju näha.
Even if such a situation arises, then the consequences will be rough.
Isegi kui tekib selline olukord, siis tagajärjed on karmid.
Financing of volunteer rescuers activity in Estonia
Vabatahtlike päästjate tegevuse rahastamine Eestis
In 2013 the state funding was greater than the preceding 528 414 € (91,01%) in the prior year 2012.
2013. aastal oli riigipoolne finantseering 414 528€ suurem ehk 91,01% kui eelneval 2012. aastal.
This indicates that the country is beginning to value their volunteer work.
See näitab, et riik on hakanud vabatahtlikku tööd väärtustama.
Voluntary financing of NGO Lääne- Eesti Reservpäästerühm by year 2013 increased by 6 605 €, perhaps ~ 3 times.
MTÜ Lääne-Eesti Vabatahtlik Reservpäästerühma finantseering 2013. aastal suurenenud 6 605 euro võrra ehk ~3 korda.