natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of the thesis is to analyze the realization options of non-standard tubers on the example of Kartuliait OÜ and to find options for adding value to the non-standard tubers through product development processes.
Magistritöö eesmärk on analüüsida mittestandardse kartuli realiseerimisvõimalusi ettevõtte Kartuliait OÜ näitel ning leida mittestandardsetele mugulatele lisaväärtuse andmise võimalused tootearendusprotsessi kaudu.
The author believes that the ideas offered during the brainstorming session, especially those that deal with industrial level processing of the non-standard potatoes, would need further studies at the national level.
Ajurünnakus pakutud ideed, eriti mis puudutavad mittestandardse kartuli töötlemist tööstuslikul tasemel, vajaksid autori arvates lähemat uurimist riiklikul tasandil.
When it is not realized, profitability of potato cultivation goes down and food loss increases.
Kvaliteedinõuete kasvuga suureneb kartulikasvatuses mittestandardse toodangu osakaal, mille mitterealiseerimisel väheneb kartulikasvatuse tulusus ja suureneb toidukadu.
This work could be a real project, but additional studies should be performed to ascertain all planned systems are actually able to function.
Koostatud töö puhul võiks olla tegemist ka reaalse projektiga, kuid eelnevalt tuleks läbi viia täiendavaid uurimusi ning arutelusid, tegemaks kindlaks, et kõik planeeritud süsteemid ka reaalselt toimiksid.
Planning an Eco-District
Ökolinnaku planeerimine
The greatest attention is paid to the well-being and quality of life of people living in eco-district.
Suurim tähelepanu pööratakse ökolinnakus elavate inimeste heaolule ja elukvaliteedile.
To get an idea from the sustainability of the planned eco-district, the assessment according of the quality standard BREEAM Communities is performed.
Saamaks aimu planeeritud ökolinnaku jätkusuutlikkusest, on läbi viidud selle hindamine BREEAM Communities kvaliteedistandardi järgi.
The work is based on the compilation of basic data, including the quality standards of BREEAM (BREEAM Communities and BREEAm EcoHomes).
Töö koostamise aluseks on võetud algmaterjalid, mille hulka kuuluvad BREEAM-i kvaliteedistandardid (BREEAM Communities ja BREEAM EcoHomes).
Planned eco-district is located in the suburb of Tartu in Ülenurme parish between Tartu-Valga road and Tartu-Valga railway.
Töös koostatud planeeringuala asub Tartu äärealal Ülenurme vallas Tartu-Valga maantee ja Tartu-Valga raudtee vahelisel alal.
The aim of master’s thesis is to plan an eco-district to the suburb of Tartu using the systems as sustainable as possible.
Antud magistritöö eesmärk on planeerida Tartu äärealale ökolinnak ning panna selles toimima võimalikult jätkusuutlikud süsteemid.
The ecological value is affected as little as possible to planning the surrounding environment.
Linnaku planeerimisel mõjutatakse võimalikult vähe ümbritseva keskkonna ökoloogilist väärtust, seda pigem suurendatakse.
An eco-district includes a lot of greenareas and light traffic.
Linnakusse on planeeritud suhteliselt palju rohelust ning kergliiklusteid füüsiliseks liikumiseks.
Using pure drinking water in unnecessary occasions, such as watering plants, toilets etc, is reduced.
Puhta joogivee kasutamist soovitakse vähendada selleks mittevajalikel puhkudel, mistõttu on planeeritud koguda võimalikult suurel hulgal vihmavett, taaskasutada hallvett ning mingil määral puhastada ka reovett.
In the eco-district, there is planned to reduce the use of energy as well (sustainable household appliances, drying spaces for clothes etc).
Energiakasutuse vähendamiseks kasutatakse võimalikult säästlikke kodumasinaid, võimaldatakse inimestele pesukuivatuskohad jne. Ökolinnakus kasutatav materjal on võimalikult säästlikult hangitud ning seda taaskasutatakse suurel hulgal.
Changes to the better can occur only if people start to believe that by damaging the habitats of species and ecosystems they lose something truly valuable.
Muutused paremuse poole saavad toimuda juhul, kui inimesed hakkavad uskuma, et liikide elupaiku ja ökosüsteeme kahjustades kaotavad nad midagi tõeliselt väärtuslikku.
Joint efforts of scientific and administrative nature conservation allow natural rarities to be passed on to future generations.
Teadusliku ja haldusliku looduskaitse ühiste jõupingutustega saame loodusharuldused pärandada tulevastele põlvkondadele.
Thus, many common plant species can become rare.
Seetõttu võivad paljud tavalised taimeliigid muutuda haruldaseks.
To attain the goals various sources of literature were used to highlight possible domains of influence.
Eesmärkide saavutamiseks käsitlesin erinevaid kirjandusallikaid, tuues välja võimalikke mõjutegureid.
While human impact is beneficial and necessary for plant species in certain circumstances, for the most part it has had a negative effect.
Inimõju on taimeliikidele teatud tingimustes kasulik ja vajalik, ent enamasti on see siiski negatiivse mõjuga olnud.
Plant species need protection for several reasons: they have critical importance to other organisms because they create habitats for most other organisms, they protect the soil, contribute to the climate, and the entire animal kingdom depends on plants.
Taimeliike on vaja kaitsta mitmetel erinevatel põhjustel: väga suure tähtsuse loovad nad teistele organismidele, kuna moodustavad kasvukoha enamikele teistele organismidele, kaitsevad mulda, kujundavad kliimat ning kogu loomariik sõltub taimedest.
The primary cause for loss of biodiversity is destruction of habitats, which is subject to the economic activity of humans.
Elurikkuse kadumise tähtsaimaks põhjuseks on elupaikade hävitamine, mis sõltub inimese majandustegevusest.
The diversity of flora needs to be appreciated; humans should not take from nature without giving anything in return.
Floora liigirikkust tuleb vääriliselt hinnata ja inimene ei tohiks loodusest võtta ilma sinna midagi vastu andmata.
A major barrier to the spread of taxa is the Baltic Sea and in some cases lack of calcareous soil, habitat fragmentation because this creates barriers to normal spread, and also decrease in the number of animals, which results in disturbed seed spreading (may lead to destruction of populations and extinction of local species).
Olulisemaks levimisbarjääriks taksonitele on Läänemeri ning mõnel juhul lubjarikka pinnase puudumine, elupaikade killustumine, kuna see loob barjääre, mis takistavad normaalset levikut, samuti loomade arvukuse vähenemine, mille tagajärjel on häiritud seemnete levimine (võib kaasneda populatsioonide hävimine ja kohaliku liigi väljasuremine).
Some species need human interference and constant minor disturbances, whereas human activity can cause suffering to others.
Mõned liigid vajavad inimese sekkumist ja pidevaid väikeseid häiringuid, teised liigid aga kannatavad inimtegevuse tagajärjel.
The Status of Well Known Ornamental Plant Species and the Factors Influencing It in Estonia: A Case Study of Bird’s-Eye Primrose (Primula farinosa), Cowslip (Primula veris), Globeflower (Trollius europaeus), and Siberian Iris (Iris sibirica)
Üldtuntud dekoratiivsete taimeliikide seisund ja seda mõjutavad tegurid Eestis pääsusilma (Primula farinosa), hariliku nurmenuku (Primula veris), hariliku kullerkupu (Trollius europaeus) ja siberi võhumõõga (Iris sibirica) näitel
In the other case human impact has caused species that were not rare before to become rarities – species that have become rare due to human activity can be either dependent on or disturbed by human activity.
Teisel juhul on inimmõju toimel muutunud haruldaseks need liigid, kes varem haruldased ei olnud - inimtegevuse tagajärjel haruldasteks muutunud liigid võivad olla kas inimtegevusest sõltuvad või sellest häiritud.
Transformation and destruction of habitats, land drainage and improvement, deforestation (clear cutting), chemical pollution, intense construction of roads and buildings, increase in traffic levels and growth of cities, rapid industrial development, extraction of mineral resources in quarries, discontinuance of the human impact required by species, picking, digging out, and trampling are the main factors that influence plant populations and can cause a common plant species to become a rarity.
Kasvukohtade ümberkujundamine ja hävitamine, maade kuivendamine ja parandamine, metsade hävitamine (lageraie), saastatus kemikaalidega, teede ja hoonete hoogne ehitustegevus, liiklusintensiivsuse ja linnade kasv, tööstuse kiire areng, maavarade karjääriviisiline kaevandamine, liikidele vajaliku inimmõju lakkamine, ärakorje ja väljakaevamine ning tallamine on pea suurimad põhjused, mis taimepopulatsioone mõjutavad ja mille tagajärjel võib tavaline taimeliik muutuda haruldaseks.
The hazards can be avoided by marginal to moderate human impact.
Ohutegurite vältimiseks on vajalik nõrk kuni mõõdukas inimmõju.
Thus, rareness in Estonia can be assumed to be primarily caused by plant species being located on the habitat border and increased human impact on habitats (Pärtel et al. 2005).
Seega võib oletada, et peamiseks harulduse põhjuseks Eestis on taimeliikide levikupiiril paiknemine ja inimmõju suurenemine kasvukohtadele (Pärtel jt 2005).
In the first case the domains of influence are specific biological features (ecological requirements of plants), climatic factors, scarcity and specific features of habitats, small natural habitat, small population, and specific factors on which some species depend.
Esimesel juhul on mõjuteguriteks: bioloogilised iseärasused (taimede ökoloogilised nõudmised), klimaatilised tegurid, kasvukohtade vähesus ja eripärad, väike areaal, väike populatsioon ja liigid, kes sõltuvad mingist spetsiiflilisest faktorist.
This study aimed to identify the factors that influence the prevalence of plant species and causes for the rarity of plant species, i.e. why common plant species can become rare.
Käesoleva töö eesmärkideks oli välja selgitada liikide esinemissagedust mõjutavad tegurid ja taimeliikide harulduse põhjused ehk miks võib tavaline taimeliik muutuda harudaseks.
Owing to plant species humans and other living creatures have gained numerous vital resources: food, feedstuffs, herbs and medicinal raw materials, wood, fibers, waxes, resins, tannins, and colorants.
Tänu taimeliikidele on inimene ja teised elusolendid saanud palju eluliselt vajalikke ressursse: toitu, sööta, ravimtaimi ja meditsiinilist toorainet, puitu, kiudaineid, vahasid, vaike, park- ja värvaineid.
In Estonia there are no mountains or large bodies of water to limit the spread of plant species, yet the habitat of several plant species discontinues at one or another compass point (Kukk 1999).
Eestis puuduvad taimeliikide levikut tõkestavad mäestikud ja ulatuslikud veekogud, ent siiski katkeb paljude taimeliiki levila ühe või teise ilmakaare suhtes (Kukk 1999).
Preservation of habitats in meadow communities requires marginal to moderate human impact – mowing, some grazing.
Kasvukohtade säilitamiseks niidukooslustes on tarvilik nõrk kuni mõõdukas inimmõju - niitmine, vähene karjatamine.
There are several reasons for plant species becoming rarities, which can be divided in two – natural rarities and rarities caused by human activity.
Taimeliigid võivad muutuda haruldaseks mitmetel erinevatel põhjustel, mida võib jagada kaheks - looduslik haruldus ja inimtegevuse tagajärjel tekkinud haruldus.
While cowslip is a common plant species, it can be threatened by massive collection from nature or destruction of habitats.
Harilik nurmenukk on tavaline taimeliik, ent ohustada võib loodusest massiline kogumine või kasvukohtade hävitamine.
Siberian Iris is a plant species protected in Estonia under protection category 3; it is threatened by scrub growth on meadows and grassland, picking, collection, transplantation, construction, and wetland drainage.
Siberi võhumõõk on Eestis III kaitsekategooria kaitsealune taimeliik, keda ohustab niitude, karjamaade võsastumine, korjamine, kogumine, ümberistutamine, ehitustegevus, soode kuivendamine.
The number of bird’s-eye primroses in Estonia is diminishing, as the species is threatened by wetland drainage and peat extraction, scrub growth on meadows, grassland, and open fields, as well as picking, collection, and transplantation.
Pääsusilma arvukus väheneb Eestis, kuna taimeliiki ohustab soode kuivendamine ja turbavõtmine, niitude, karjamaade, avamaade võsastumine, samuti korjamine, kogumine ja ümberistutamine.
Globeflower is common across Estonia, though it is endangered in the surroundings of major settlements where collection has limited the plant’s spread, it disappears when meadows are cultivated or become scrubs.
Harilik kullerkupp on tavaline kogu Eestis, kuid ohustatud on ta siiski suuremate asulate ümbruses, kus korjamine on taime levikut vähendanud, kaob niitude ülesharimisel ja võsastumisel.
Listeria monocytogenes prevalence in ready-to-eat food products
Listeria monocytogenes'e levimus valmistoidus
Two areas were left for stump removal (J1 and J2) and two areas for control (K1 and K2).
Mõlemale raielangile rajati 4 proovitükki: 2 juuritud (J1 ja J2) ning 2 kontrollala (K1 ja K2).
The tested hypothesis was not confirmed, as the NNM did not increase on stump removal areas.
Käesolevas töös püstitatud hüpotees kinnitust ei leidnud, kuna juuritud katsealadel netomineralisatsioon ei intensiivistunud.
Stump removal took place in 2011 October and NNM was evaluated using the buried polyethylene bags method (Eno 1960) during vegetation period in 2012.
Lämmastiku netomineralisatsiooni voo hindamisel kasutati maetud kilekottide meetodit (Eno 1960), eksperimendiga alustati 2012. a. kevadel.
The total values of the NNM flux in Orguse test site during the four month study period in the upper 20 cm soil layer were in stump removal area 46 kg ha-1 and in control area 57 kg ha-1, respectively.
Orguse juuritud katseala nelja kuu summaarne lämmastiku netomineralisatsioon ülemises 20 cm tüseduses mullakihis oli 46 kg ha-1 ja kontrollalal 57 kg ha-1.
NH4-N and NO3-N concentrations varied in stump removal and control areas between 0,31 mg kg-1 – 11,88 mg kg-1 and 0,08 mg kg-1 – 1,49 mg kg-1, respectively.
Nitraatlämmastiku sisaldus jäi vahemikku 0,08 mg kg-1 – 1,49 mg kg-1.
The total flux of the NNM of Elva test site in the upper 20 cm soil during the four month study period were 92 kg ha-1 in stump removal area and 136 kg ha-1, in control area.
Nelja kuu summaarne lämmastiku netomineralisatsioon ülemises 20 cm tüseduses mullakihis oli Elva juuritud katsealal 92 kg ha-1 ja kontrollalal 136 kg ha-1.
The main objective of the present study was to estimate spruce stump removal effects to net nitrogen mineralization (NNM) in Oxalis and Hepatica site type.
Käesoleva magistritöö peamiseks eesmärgiks oli hinnata kändude juurimise mõju aastasele lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsusele jänesekapsa ja sinilille kasvukohatüübis.
The present study tested following hypothese: spruce stump removal increases nitrogen mineralization intensity.
Käesolevas töös püstitati hüpotees, et kuusekändude juurimine suurendab lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsust nendel aladel.
Mineral nitrogen (N) dynamics in soil and NNM intensity was evaluated.
Võrreldi vaba mineraalse lämmastiku dünaamikat mullas ja lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsust juuritud ja juurimata katsealadel.
Although stump removal effect has not been studied in Estonia before and to make relevant conclusions this issue needs further investigations of other N fluxes and storages.
Kuusekändude juurimise mõju lämmastiku netomineralisatsiooni intensiivsusele ei ole varem Eestis uuritud, kuid töö tulemuste põhjal võib järeldada, et kuusekändude juurimine ei intensiivista lämmastiku netomineralisatsiooniprotsessi mullas.
Spruce stump removal effects to nitrogen fluxes and storages
Kuusekändude juurimise mõju lämmastiku netomineralisatsioonile
Three different multispectral satellite image series were used in this study from years 2000 and 2015.
Töös on kasutatud kolme erineva satelliidi multispektraalsete sensorite aegridade ülesvõtteid aastatest 2000 ja 2015.
Remote sensing methods can quickly provide an approximate estimation for large areas.
Kaugseire andmeid ja andmetöötlust kasutades on võimalik kiirelt anda ligikaudne hinnang suurtele aladele.
The work showed that pure stands of pine, spruce and older birch were well distinguished from others with Kappa indexes of agreement reaching to 0.9.
Töö tulemusena selgus, et näiteks männi, kuuse ja vanemate kaasikute puhtpuistud eristusid küllaltki hästi, mida näitas ka kuni väärtuseni 0,9 küündinud Kappa kokkulangevuse indeks.
Information about stand species composition is useful for many applications in nature preservation and forest management, because it helps to describe biodiversity and creates a basis for better planning of silvicultural interventions.
Puistute liigilise koosseisu info on kasulik nii looduskaitse korraldamisel kui ka metsade majandamisel, kuna see kirjeldab metsade liigirikkust ning on vajalik metsakasvatuslike võtete planeerimisel.
Estimation of species composition in forest stands using multispectral satellite images
Puistute liigilise koosseisu hindamine multispektraalsete satelliitpiltide põhjal
The discrimination of deciduous tree species from each other, which have very similar spectral signatures during the same phenological stages, calls for future studies to be conducted by using additional descriptive features.
Teiste uuritavate klasside eristamine osutus keerukamaks, nimelt heitlehiste puuliikide, mille spektraalne signatuur samades fenoloogilistes etappides on üsna sarnane, täpsemaks kaardistamiseks peab tulevastes uurimustes kasutama täiendavaid kirjeldavaid tunnuseid.
An implementation of k–nearest neighbour algorithm provided by IDRISI spatial analysis environment was used to analyse the data.
Analüüsi meetodina on kasutatud k–lähima naabri algoritmi.
The aim for this study is to test the species composition estimation using multispectral satellite images based on phenology induces changes in spectral signature.
Uurimustöö eesmärk oli testida puistute liigilise koosseisu hindamist multispektraalsete satelliidipiltide abil kasutades kasvuperioodi käigus puistute spektraalses signatuuris toimuvaid muutusi.
Forest species composition is usually acquired from forest inventory, but the fieldwork is time consuming.
Metsade liigilist kooseisu määratakse peamiselt takseerimise teel, mis on ajamahukas töö.
Due to rapid technology development in households’, people have begun to start using new, modern electrical devices, which has made us more dependent on the availability of electricity than ever.
Tehnoloogia kiire arengu tõttu on kodumajapidamistes järjest rohkem hakatud kasutusele võtma uusi ning kaasaegseid elektriseadmeid, mis on ajapikku muutnud meid elektrienergia olemasolust üha sõltuvamaks.
Controlling the Electricity Consumption of Household's Appliances Based on Electricity Price
Kodumajapidamisseadmete elektrienergia tarbimise juhtimine elektrihinna alusel
Continuous upgrading of household’s appliances has inevitably raised the demand for electricity.
Seadmepargi pideva täiendamise tulemusel kasvab paratamatult ka nõudlus elektrienergiale.
As the research paper received a lot of positive feedback on this central electricity consumpton management system during its’ completion, it has encouraged the author to work even harded on this project and maybe this writing could be an important milestone in the creation of a technical solution for this kind of device.
Seadme üldise kontseptsiooni kirjeldamise käigus saadi palju positiivset vastukaja, mis on ajendanud töö autorit antud teemasse veelgi enam süvenema, mille tulemusel võib antud lõputöö osutuda oluliseks verstapostiks juhtimisseadme reaalse prototüübi ehitamisel.
The aim of this master’s thesis was to sketch a central electricity consumption management system for households’ appliances, which is based on the price changes at the open electricity market.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli kavandada kodumajapidamisseadmetele keskne elektritarbimise juhtimissüsteem, mis tugineb avatud elektriturul toimuvatele elektrihinna muutustele erinevate seadmete juhtimisel.
Also, the survey included questions about people’s awareness of the electricity exchange prices and energy-saving methods.
Ühtlasi uuriti tavatarbijate teadlikkust energiaäästu ja elektri börsihindade seisukohtadest.
A topical survey was conducted among people to get information about their electricity consumption and its flexibility.
Töö eesmärgi saavutamiseks viidi esmalt läbi teemakohane küsitlus, selgitades välja, millised on inimeste väljakujunenud tarbimisharjumused ja nende paindlikkus.
The principle behind the central electricity consumption management system is to consume electricity in larger volumes when the electricity price is low and vice versa.
Lõputöös käsitletava seadmete juhtimisüsteemi põhimõte seisneb odavate elektrihinna piirkondade kasutamisel suurte tarbimisvõimsuste korral.
The maturity index (°Brix × pH²) was significantly affected by defoliation, the results ranging from 146 to 172.
Küpsusindeksit (°Brix × pH²) mõjutas oluliselt lehtede eemaldamine – tulemused jäid vahemikku 146–172.
Defoliation decreased the content of organic acids, which varied in the range of 1.3…1.6%.
Lehtede eemaldamine vähendas orgaaniliste hapete sisaldust, mis varieerus vahemikus 1,3–1,6%.
The experiment was carried out at the Rõhu Experimental Station of the Estonian University of Life Sciences in open field conditions.
Katse viidi läbi avamaa tingimustes Eesti Maaülikooli Rõhu Katsejaamas Tartumaal.
No treatment reached the maturity index recommended for the production of red wine (200).
Ent samas ei saavutanud punase veini valmistamiseks soovitatud küpsusindeksit (200) ükski katsevariant.
The range recommended in the literature (0.6…0.7%) was not reached.
Samas aga ei saavutatud soovitatud vahemikku, mis kirjanduse andmetel on 0,6–0,7%.
The hypothesis of this research was that defoliation has a significant effect on fruit maturity and biochemical composition of grapes grown in Estonian climate conditions.
Uurimustöö püstitatud hüpoteesiks oli, et lehtede eemaldamine mõjutab oluliselt ka Eesti tingimustes kasvatatud viinamarjade valmimist ja biokeemilist koostist.
Defoliation had a positive effect on the ratio of soluble solids and organic acids.
Lehtede eemaldamine avaldas positiivset mõju mahla kuivaine ja orgaaniliste hapete suhtele.
Effect of defoliation on yield maturity parameters in grapevine (Vitis) cultivar 'Hasanski Sladki'
Lehtede eemaldamise mõju viinapuu (Vitis) sordi 'Hasanski Sladki' saagi küpsusparameetritele
The highest maturity index was seen on the grapevine which had leaves removed from two sides in the early phase of berry development.
Suurim küpsusindeks oli variandil, mille puhul lehed eemaldati kahelt poolt roheliste viljade faasis.
Defoliation had no statistically significant effect on maturity parameters.
Statistiliselt olulist mõju lehtede eemaldamine ei avaldanud.
The soluble solids content in the must was 17…20 °Brix for experimental groups, the recommended value being 20 °Brix.
Soovituslik mahla kuivaine sisaldus on 20 °Brix ja katses jäi mahla kuivaine vahemikku 17–20 °Brix.
The purpose of the Bachelor thesis was to identify the effects of defoliation on soluble solids and acid content and yield maturity parameters in grape cultivar ‘Hasanski Sladki’.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada lehtede eemaldamise mõju veiniviinamarja sordi 'Hasanski Sladki' marjamahla kuivaine ja hapete sisaldusele ning küpsusparameetritele.
Grapes from defoliated vines were sweeter compared to the control group.
Võrreldes kontrollvariandiga olid eemaldatud lehtedega katsevariantide marjad magusamad.
All tests were in 4 replications.
Kõik katsed olid neljas korduses.
4 conventional farming systems were different regarding the application rate of the mineral nitrogen as follows: N0 (N0P0K0); N1 (N50P25K95); N2 (N100P25K95); N3 (N150P25K95).
4 tavaviljeluse süsteemi erinesid üksteisest antavate lämmastiku normide poolest: N0 (N0P0K0); N1 (N50P25K95); N2 (N100P25K95); N3 (N150P25K95).
The percentage of starch was higher in organically grown potatoes (MI 20,5%).
Tärklise protsent oli suurem maheviljeluses (MI 20,5%).