natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Main goal of the current bachelor`s thesis is to design a solar-powered electric drive for compost tumbler in a small household.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks on projekteerida päikeseenergiaga käitatav elektriajam kompostisegistile.
Based on the results it is possible to assemble off-grid system for compost mixer.
Saadud tulemuste põhjal on võimalik koostada elektriajam.
Log House Construction in Various Aspects
Palkhoone ehitamine erinevates aspektides
The option of the third chart, order the house with installing, is suitable for a person who has no skills and time to build the house.
Kolmas tabeli variant, hoone tellida koos paigaldusega, sobib inimesele kellel pole oskusi ja aega hoonet püstitada.
Author him/herself would order the log house only if he/she had no other option.
Autor telliks ainult äärmisel võimalusel palkhoone, juhul kui tal endal ei jääks muud võimalust.
The second chart shows the entire price of the building, if natural materials would have been used and the third chart indicates how much would it cost if a building company would have built it.
Teine tabel näitab hoone maksumust, kui oleks kasutatud looduslikest variantidest materjale ning kolmas tabel näitab kui palju läheks samasugune palkhoone maksma kui karbi püstitab ehitusfirma.
Although the building is more expensive, when natural materials are used, but we need to keep in mind that the building was a present and the author didn't build it from scratch.
Olgugi et looduslike materjale kasutades tuleks antud hoone kallim, kuid samas tuleb tõdeda, et palkhoone on siiski saanud kingitusena ja pole pidanud seda hoonet nullist ostma.
The research is built up in stages, starting with the building of the foundation and finishing with the building of the roof.
Lõputöös on kirjeldatud autori palkhoone ehitamist Otepää külas Jaanimäe talus, uurimustöö ehitati üles etapiliselt, alustades vundamendi ehitusest lõpetades katuse paigaldusest.
In this undergraduate research work has been described how to build a log house using only natural materials we have brought out what are the alternative uses and the total material cost.
Uurimustöös on kirjeldatud palkhoone ehitamist kasutades selleks võimalikult looduslähedasi materjale, nende materjalide kasutamisvõimalused ja tööprotsessi kogu maksumus.
So we cannot compare which way it would be cheaper, but we can compare how sustainable and environmental friendly it is.
Küll aga saab võrrelda hoone loodussõbralikkust ja looduslähedust.
It is described the authors experience of building a log house in Otepää, Jaanimäe farm.
Soojustuseks saab kasutada lambavilla, turbasammalt ja kasetohtu.
The number of Capercaillies has decreased significantly in Europe and Estonia in recent decades.
Metsise arvukus on nii Euroopas kui ka Eestis viimaste aastakümnetega oluliselt langenud.
However, after the looting of the main clutch, the bird became very mobile (average daily distance 4.8 km).
Põhikurna rüüstamise järel muutus aga lind väga liikuvaks (keskmine päeva distants 4,8 km).
It would therefore be necessary to change the current conservation strategy and to ensure that wildlife retains important habitats by looking at their year-round needs.
Seega oleks vajalik muuta praegu kasutusel olevat kaitsestrateegiat ning metsistele tuleks tagada oluliste elupaikade säilimine vaadeldes nende aastaringseid vajadusi.
Based on the results of the work, it can be underlined that the protection of lekking sites alone is not enough, because Capercaillies stay in protected lekking areas for only a few months a year, and the rest of the time they can move in forests where there are no restrictions on forest management.
Töö tulemuste põhjal võib öelda, et ainult metsiste mängupaikade kaitse alla võtmisest ei piisa kuna metsised viibivad kaitsealustel mängualadel vaid mõned kuud aastast ning ülejäänud ajal võivad nad liikuda metsades kus pole nende majandamisele piiranguid seatud.
Of the Capercaillies marked during this period, 4 hens were selected, whose data transmission periods were longer compared to other birds.
Sel ajaperioodil märgistatud metsistest valiti välja 4 metsisekana, kelle andmeedastuse perioodid olid teiste lindudega võrreldes pikemad.
The study base on a telemetry survey conducted by the Estonian Ornithological Society in Soomaa and Luitemaa region in Pärnu County in 2014-2019.
Töös käsitletakse nii kirjanduse andmeid kui ka Eesti Ornitoloogiaühingu poolt 2014-2019 aastal Soomaal ning Luitemaa piirkonnas Pärnumaal läbiviidud metsise telemeetriauuringu materjale.
The aim of the research is to find out the activity and extent of the movement of Capercaillie hens in relation to the lekking area and in the functional territories for at least one year.
Töö eesmärgiks on selgitada, milline on metsisekanade liikumise aktiivsus ja ulatus mänguala suhtes ning funktsionaalsetel territooriumitel vähemalt ühe aasta kestel.
Capercaillies (Tetrao urogallus) movement activity and its range in relation to lekking sites
Metsise (Tetrao urogallus) liikumise aktiivsus ja ulatus mänguala suhtes
Habitat loss and fragmentation are the main threats to the species.
Peamisteks metsist ohustavateks teguriteks on elupaikade kadumine ja killustumine.
As a result of the analysis, it was found that the movement activity of Capercaillies differs in different functional territories: in the area before nesting and at the time of egg-laying, the average distance travelled per day was about 2 km; about half the average daily distance was found in the movement area, mating area, and autumn habitat.
Analüüsi tulemusel leiti, et erinevatel funktsionaalsetel territooriumitel on metsiste liikumisaktiivsus erinev: pesitsemise eelsel ja munemisaegsel alal oli päeva keskmine läbitud distants ligikaudu 2 km; umbes poole väiksem päeva keskmine distants esines liikumisalal, paarumisalal ja sügisesel elualal.
Every Capercaillie location was assigned a functional habitat record based on individual movements and habitat use based on location determinations, and their daily distances were also found using GPS locations of birds.
Märgistatud metsisekanadele omistati asukohamäärangute põhjal indiviidipõhise liikumise ja elupaigakasutuse alusel funktsionaalse elupaiga kirje ning lindude GPS lokatsioonide abil leiti ka nende päevased läbitud distantsid.
The average daily distance in the incubation area of both the main and the secondary clutch was about 700 m. In the winter habitat, the average daily range was about 500 m. The analysis also revealed that the functional territories of Capercaillie hens were mostly located at a distance of about 1.5-3 km from the lekking site.
Nii põhikurna kui ka järelkurna haudumisaegsel elualal oli päeva keskmine distants umbes 700 m. Talvisel elualal oli päevane keskmine liikumisvahemik umbes 500 m. Samuti selgus analüüsi põhjal, et metsisekanade funktsionaalsed territooriumid asusid metsisemängudest enamasti ligikaudu 1,5-3 km kaugusel: mängualadest u 1,5 km kaugusel asusid pesitsemise eelne eluala ja munemisaegne eluala; umbes 2-3 km kaugusel metsisemängudest asusid haudumisaegne eluala, pesakonna eluala ja poegadeta kana suvine eluala; talvine eluala oli keskmiselt u 7 km kaugusel, kuid see võis asuda ka lausa üle 10 km kaugusel.
No studies have been conducted yet.
Siiani ei ole Eestis läbi viidud ühtegi sellealast uuringut.
Average diameter of fat globule was 4,89 μm, maximum diameter 18,7 μm and minimum diameter 0,87 μm.
Rasvagloobuli keskmine diameeter oli 4,89 μm, maksimaalne mõõdetud diameeter oli 18,7 μm ning minimaalne 0,87 μm.
To evaluate more accurately milk coagulation properties, composition and particle size distribution, further studies need to be conducted, involving more sheep and more sheep breeds if possible.
Lambapiima laapumisomaduste, koostise ning osakeste suurujaotuse täpsemaks hindamiseks on tarvis läbi viia täiendavaid uurimusi, kaasates rohkem loomi ning võimalusel ka teisi lambatõuge.
Basic composition properties (fat, protein, lactose, casein, dry matter, ash, somatic cell count, P, Ca, Na, K, Mg) and coagulation properties were determined from sheep milk, fat globule and casein micelle size distributions were also evaluated.
Lambapiimast määrati kootiskomponentide (rasv, valk, laktoos, kaseiin, kuivaine, tuhk, somaatiliste rakkude arv, P, Ca, Na, K, Mg) sisaldused ja laapumisomadused ning hinnati rasvagloobulite ja kaseiinimitsellide suurusjaotusi.
Sheep milk contained on average: 7,76% fat, 5,74% protein, 4,75% lactose, 4,28% casein, 18,64% dry matter, 0,89% ash, 138 mg/100 g phosporus, 159 mg/100 g calcium, 134 mg/100 g potassium, 52,2 mg/100 g sodium, 19,8 mg/100 g magnesium.
Lambapiim sisaldas keskmiselt: 7,76% rasva, 5,74% valku, 4,75% laktoosi, 4,28% kaseiini, 18,64% kuivainet, 0,89% tuhka, 138 mg/100 g fosforit, 159 mg/100 g kaltsiumit, 134 mg/100 g kaaliumit, 52,2 mg/100 g naatriumit, 19,8 mg/100 g magneesiumit.
Sheep milk composition and particle size distribution and their effect on milk coagulation properties
Lambapiima koostis ja osakeste suurusjaotus ning nende mõju piima laapumisomadustele
The aim of this research was to study lamb milk composition and particle size and their effect on milk coagulation properties during lactation period.
Antud magistritöö eesmärk oli uurida lambapiima koostist ja osakeste suurusjaotust ning nende mõju piima laapumisomadustele laktatsiooniperioodi jooskul.
Average diameter of casein micelle was 172 nm, maximum diameter 625 nm and minimum diameter 108 nm. Average rennet coagulation time (R) was 13 minutes, average curd firmness after 30 minutes (A30) was 44,87 mm, average curd firmness after 60 minutes (A60) was 38,86 mm and average maximum curd firmness (Amax) was 52,41 mm. From all milk samples 84,4% coagulated well and 15,6% didn’t coagulate at all or coagulated poorly.
Kaseiinimitselli mõõtmed olid keskmiselt 172 nm, maksimaalne mõõdetud diameeter oli 625 nm ning minimaalne 108 nm. Keskmine piima laapumise aeg (R) oli 13 minutit alates laabi lisamisest, kalgendi tugevus 30 minuti möödudes (A30) oli keskmiselt 44,87 mm, kalgendi tugevus 60 minuti möödudes (A60) oli keskmiselt 38,86 mm, maksimaalne kalgendi tugevus (Amax) oli keskmiselt 52,41 mm.
Samples were collected from second to seventh lactation month and there were 180 samples altogether.
Piimaproove koguti alates teisest laktatsioonikuust seitsmendani, analüüsitavaid proove oli 180.
In Estonia, lamb farming to produce lamb milk and lamb milk products, has not been popular but interest for that has raised during the last few years.
Eestis on lambaid piimatootmise eesmärgil peetud vähe, kuid viimastel aastatel on hakatud üha enam tundma huvi piimalammaste pidamise ja lambapiimajuustu valmistamise vastu.
Sheep have been one of the most well-known milk producing animals after cows and goats.
Lambad on maailmas kitsede ja lehmade kõrval ühed tuntumad piimaloomad.
There were no statistically significant correlations between coagulation properties and casein micelle size and fat globule size.
Laapumisomaduste ja kaseiinimitsellide ning rasvagloobulite mõõtmete vahelisel korrelatsioonianalüüsil ei leitud statistiliselt olulisi seoseid.
Milk coagulation properties are better when there is less fat, protein and casein, more lactose and pH of the milk is lower.
Väiksema valgu-, rasva- ja kaseiinisisalduse korral ning madalama pH ja suurema laktoosisisalduse korral olid laapumisomadused paremad.
Milk samples from 30 second lactation Lacaune sheep from Viinamärdi talu were collected monthly.
Uuringu valimimisse kuulus 30 lakooni (Lacaune) tõugu teise laktatsiooni Viinamärdi talu piimalammast.
The aim of that research is to gather information about English daisy’s (Bellis perennis L.) distribution and control options, to evaluate invasiveness and the need to add lawn daisy to the list of invasive species.
Uurimustöö eesmärkideks on koondada informatsiooni murudes laialt levinud hariliku kirikakra (Bellis perennis L.) leviku ja tõrjevõimaluste kohta ning hinnata hariliku kirikakra leviku invasiivsust ja vajadust liigi lisamiseks probleemsete liikide nimekirja.
The research can be used to develop the management plan for limiting the spread of English daisy and it helps to create management plans for sport fields.
Uurimustöö võib olla aluseks ohjamiskava koostamisel ning spordiväljakute majandamisplaanide koostamisel.
: English daisy (Bellis perennis L.) distribution and management options: case study of Hulja borough (Lääne-Virumaa county)
Hariliku kirikakra (Bellis perennis L.) levik ja tõrjevõimalused Hulja aleviku näitel (Lääne-Virumaa)
The second aim is to find out how human activities are related with the spreading of English daisy and which control methods are the most effective to use for lawns and sport fields.
Lisaks uuritakse kuidas on inimtegevus seotud liigi levikuga ning millised vahendid on kõige efektiivsemad kirikakra leviku piiramisel nii koduaias kui ka spordimurudes.
If it is already widely spread then it is necessary to create unfavourable growing conditions by aerating and adding sand to the soil.
Kõige efektiivsemaks tõrjevahendiks kirikakra puhul on taime leviku õigeaegne piiramine ning ebasobivate kasvutingimuste tekitamine mulda õhutades ja liivatades.
This result means that there is no need to add English daisy to the list of invasive plants, but it needs further observation.
Hariliku kirikakra riskihindamise ankeedi punktisummaks saadi 27, see skoor liigitab ta keskmise riskiga liikide hulka ning kirikakart ei ole vaja lisada invasiivsete taimede nimekirja, kuid ta vajab edasist jälgimist.
Invasiveness was assessed by using a risk assessment system for potentially invasive plant species in central Europe (Weber & Gut 2004).
Erinevate eesti- ja inglisekeelsete kirjandusallikate põhjal koostati põhjalik ülevaade hariliku kirikakra morfoloogiast, levikuiseärasustest ning tõrjevõimalustest, invasiivsusriski hinnati Kesk-Euroopa taimede jaoks välja töötatud riskihindamise metoodika abil (Weber & Gut 2004).
As a result of mapping the spread of English daisy, it can be concluded that it is spreading mostly due to human activities.
Liigi leviku kaardistamise tulemusel võib väita, et kirikakar levib peamiselt inimese kaasabil – tahtmatult niidukiga või tahtlikult inimeste poolt külvates ning istutades.
The residents were interviewed to find out if and how they had tried to limit the spreading of English daisy.
Liigi leviku iseloomustamiseks kaardistati liigi levik Hulja alevikus Lääne-Virumaal ning küsitleti elanikke, et teada saada, kas ja kuidas on nad kirikakra levikut piiranud.
Altogether, from 120 000 eggs 86 800 died within 88 days that is 72 % from whole roe.
Kokku suri 88 päeva jooksul 120 000 marjaterast 86 800, mis teeb 72 % kogu viljastatud marjast.
He is appreciated valuable fish and his farming in Swedish, Finnish and other countries fish farms is at the early state.
Ta on hinnatud vääriskala ja tema kasvatamine Rootsi, Soome jt maade kalakasvandustes on algjärgus.
Reproduction, incubation and farming data was gathered from November 2009 until March 2012 in two Simuna Ivax fish farms.
Paljundamise, inkubeerimise ja kasvatamise andmed koguti novembrist 2009 kuni märtsini 2012 kahes OÜ Simuna Ivax kalakasvanduses.
Arctic charr (Salvelinus alpinus) farming in Estonia
Arktika paalia (Salvelinus alpinus) kasvatamine Eestis
The Arctic charr reproduction and farming in Estonia is possible in case of appropriate farming conditions from which the most important is clean, cold (below 15 °C), oxygen rich water.
Arktika paalia paljundamine ja kasvatamine Eesti tingimustes on võimalik, kui on olemas sobivad kasvatustingimused, millest olulisim on hapnikurikas, puhas ja külm (alla 15 oC) vesi.
From Äntu 8 g weight young fishes were transported to Mõdriku where no major problems have occurred.
Noorkalad transporditi 8 grammistena edasiseks kasvatamiseks Äntust Mõdrikusse, kus suuri probleeme pole esinenud.
Young fish in Simuna Ivax farm weighted 1 g after 160 days that is however 100 days more than Johnston (2002) experience.
Maimud kasvasid Simuna Ivaxi kasvanduses 1 grammiseks 160 päevaga, mis on 100 päeva kauem kui Johnston’i (2002) poolt kirjeldatud 60 päeva.
There was no need for long dry food eating training period, but the problem was uneven growth and cannibalism.
Probleemiks oli ebaühtlane kasv ja kannibalism.
In Estonia the Arctic charr has been farmed in different farms since 1990-s as imported eyed stage ova or young fish.
Eestis on arktika paaliat kasvatatud alates 1990-ndatest aastatest erinevatesse kasvandustesse imporditud silmtäpis marjast või noorkalana.
Young fish loss during the breeding time was estimated on the basis of dead individuals.
Kasvatamisaegset noorkalade kadu hinnati surnud isendite arvu põhjal.
There are no fish farming technological experiences concerning the Arctic charr reproduction and controlled larvae farming in our conditions.
Kalakasvatustehnoloogilised kogemused tema paljundamise ja vastsete kontrollitud tingimustes kasvatamise kohta meie oludes puuduvad.
The females’ fertility rates varied substantially, ranging from 430 to 2585 eggs per kilo of fish weight.
Emaskalade viljakuse näitajad kõikusid laiades piirides, 430-2585 marjatera 1 keha kilo kohta.
In fry stage (up to 80 days in age) the fatality rate was 7 individuals per day.
Vastseeas (vanus kuni 80 päeva) püsis keskmine suremus 7 isendit päevas.
The causes of young fish slow growth and roe’s high fatality rate in first experiments could be the early state technology and young randomly selected brood fishes with low quality.
Maimude aeglast kasvu ja marja suurt suremust esimestes katsetes võib seletada vähestest kogemustest tingitud vigadest võtetes, sh noorte, juhuslikult valitud ja vähekvaliteetsete sugukalade kasutamisega.
Also the effect of inbreeding to roe’s survival and young fish vitality cannot be excluded.
Välistatud pole inbriidingu mõju marja ellujäämusele ja noorkalade elujõule.
Fingerling fish stage fatality rate was 3-4 individuals per day.
Maimude eas oli suremus 3-4 isendit päevas.
The newly hatched alevins group fatality rate was 14 per day at the beginning of the experiment but decreased with fish growth.
Suremus oli katse alguses eelvastsete rühmas 14 tk päevas, mis vähenes kala kasvades.
Roe’s incubation time fatality rate was higher in the beginning of the first incubation month, the loss was then approximately 2500-3500 eggs (2%) per day.
Marja inkubeerimisaegse suremuse kõrgtase jäi esimese inkubatsioonikuu algusesse, kus kadu oli ligi 2500-3500 marjatera (ca 2 %) ööpäevas, mis kuu lõpupoole langes ja jäi püsima 1000 piirimaile (1 %) ööpäevas.
The milt amount ranged but the activity was evenly good.
Samuti kõikus niisa kogus, kuid spermide aktiivsus oli stabiilselt hea (2,5).
In November 2009 41 sexually matured female and 44 male charrs were randomly selected from Mõdriku fish farm for roe and milt that was inseminated and incubated in Äntu fish farm.
2009-nda aasta novembris saadi Mõdriku kalakasvanduses juhuslikult valitud suguküpsetelt 41 emaselt mari ja 44 isaselt paalialt niisk.
The aim of the thesis was to estimate the Arctic charr fingerlings growth and survival on the basis of reproduction experiences from Simuna Ivax fish farm.
Käesoleva töö eesmärk oli Simuna Ivaxi kalakasvandustes kasvatatud arktika paalia paljundamise tulemuste põhjal hinnata selle kala noorjärkude kasvu ja ellujäämist Eesti tingimustes.
The Arctic charr Salvelinus alpinus is common cold-water fish in the northern hemisphere.
Arktika paalia Salvelinus alpinus, on levinud Põhjapoolkera külmades arktilistes vetes.
Mixed roe was inseminated in portions with male milt mix and were put to incubate in to the incubation trays.
Mitme emase mari viljastati portsjonitena koos mitme isase seguniisaga ja pandi inkubeeruma haudeaparaatidesse.
After obtaining the 1 g weight (160 days after hatching) the dying stopped (1 dead per 5 day).
Jõudes keskmise kaaluni 1 gramm, kalade hukkumine praktiliselt lõppes (1 surnu viie ööpäeva jooksul).
67 days after the hatching, the larvae were put from hatching trays and feeding with dry food started.
Eelvastsete rebukoti tagavara hakkas ammenduma 67 päeva peale koorumist, samal ajal lasti vastsed haudekastidest suuremasse vanni ja neid hakati kuivsöödaga sööma õpetama.
These fishes were brought to Mõdriku fish farm in 2005 as one-summer old and reached their sexual maturation in 2009.
Arktika paalia paljundamiseks kasutati 2005-ndal aastal Soomest Saimaa kalauurimis- ja kasvatuskeskusest Mõdriku kalakasvandusse ühesuvistena toodud ja 2009-ndaks aastaks suguküpsuse saavutanud kalu.
Incubation lasted 107 days at 4,1 oC. After 41 days the roe became the eyed stage and after 100 day the hatching began.
Mari jõudis silmtäpi staadiumi 41. päevaks ja koorumine algas 100. päeval peale viljastamist.
Roe’s survival during the incubation could be better in case of more consistent surveillance over water parameters and less disturbance.
Et tagada väiksem marja kadu inkubeerimisel, peaks kalakasvataja olema hoolsam erinevate veeparameetrite jälgimisel ja fikseerimisel ning võimalikult vähe oma tegevusega inkubeerivat marja häirima.
2004 th Estonia joined the European Union.
2004. aastal liitus Eesti Euroopa Liiduga.
Estonia's state budget revenues and expenses between 2000 - 2012
Eesti Riigieelarve tulud ja kulud aastatel 2000 - 2012
Estonia can no longer take decisions independently, but must be coordinated with the European Union's decision-making requirements.
Eesti ei saa enam otsuseid vastu võtta sõltumatult, vaid peab otsuste tegemiseks kooskõlastama need Euroopa Liidu nõuetega.
The work concluded that the Estonian state budget deficit should be liquidated as soon as possible and balancing the budget.
Töös jõuti järeldusele, et Eesti riigieelarve defitsiit tuleks võimalikult kiiresti likvideerida ja eelarve tasakaalustada.
Hereinafter would need further analysis of the economic crisis on the national budget.
Edaspidi vajaks täiendavat analüüsi majanduskriisi mõju Euroopa Riikide Riigieelarvetele.
State budget analysis period 2000 - 2003 and 2009 - 2012 includes an extract from the state budgets for those years and the author's personal opinion, based on the analysis of the Estonian political opinions and comments on state budgets.
Riigieelarve analüüs aastatel 2000 - 2003 ja 2009 - 2012 hõlmab välja - võtet nimetatud aastate riigieelarvetest, autori arvamusel tugineval analüüsil ning Eesti poliitikute arvamusi ja kommentaare riigieelarvete kohta.
The work concluded that the budgeting process is improving over the years, and the trend is stable and balanced budget policy.
Töös jõuti järeldusele, et aastatega eelarve koostamine paraneb ja suund on võetud stabiilse ja tasakaalus eelarvepoliitika poole.
The work concluded that the state budget revenues and costs increase at a steady pace, but the European Union, Estonia's accession will certainly change in fiscal policy.
Töös jõuti järeldusele, et et riigieelarve tulud ja kulud suurenevad ühtlases tempos, kuid Euroopa Liiduga liitumine toob kindlasti muutusi Eesti fiskaalpoliitikas.
Prior to joining the European Union and adjusted in accordance with Estonian legislation was necessary to meet conditions necessary to join the European Union.
Euroopa liiduga liitumise eel kohandati vastavaks Eesti seadusandlus ning oli vajalik vastata Euroopa Liitu astumiseks vajalikele tingimustele.
Novelty of the work lies in the fact that for the first time on the numbers of changes in the state budget, which is preceded and followed by the European Union member.
Töö uudsus seisneb selles, et esmakordselt käsitletakse aastaarvude järgi muutusi riigieelarves, mis on eelnenud ja järgnenud Euroopa Liiduga liitumisele.
The fourth task of the research was to analyze the changes in the Estonian State budget revenue and expenditure and their usefulness and reasonableness of the Estonian state.
Neljas uurimisülesanne oli analüüsida toimunud muutusi Eesti Riigieelarve tuludes ja kuludes ja nende kasulikkust ja põhjendatust Eesti Riigile.