natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main method was to heat the test pieces to 100°C and 150°C degrees in two different time periods.
Põhiliseks meetodiks on katsekehade kuumutamine 100°C ja 150°C kraadini kahel erineval ajavahemikul.
Most board types corresponded with the demands indicated in specific standards.
Enamus plaaditüüpe vastasid standardis nõutud omadustele.
Short term exposure to high temperatures does not reduce the physical properties of either board type considerably.
Lühiajalisel kokkupuutel kõrgete temperatuuridega ei muuda kummagi kasutusklassi plaadid oma füüsikalisi omadusi märkimisväärselt.
Two different board types were used.
Katseteks kasutati kahte erinevat plaaditüüpi.
Effect of heat on the mechanical properties of particleboard
Kuumutamise mõju puitlaastplaadi mehaanilistele omadustele
Both board types are suitable for their assigned uses and areas.
Mõlemad plaaditüübid sobivad neile ettenähtud kasutustingimustesse.
The goal of this research is to examine particleboard flex modulus, bending strength and static hardness change and to compare different board types at different temperatures.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on välja uurida puitlaastplaadi elastsusmooduli, paindetugevuse ja pinnakõvaduse muutumist erinevate temperatuuride juures.
Research work results showed that particleboards were different in regards of their types and characterictics.
Lõputöö tulemused näitasid, et puitlaastplaadid on oma kasutustüübilt ja omadustelt erinevad.
Exeption being the 12 mm P2 board type’s bending strength which was lower than demanded in the standard.
Erandiks oli ainult 12 mm plaat, mille paindetugevus oli väiksem kui nõutud standardis.
Tests also indicated that 22 mm P2 board type’s solidity indicators were higher than P3 board types.
Katsetest tuli välja, et 22 mm paksusega P2 plaaditüübi tugevusnäitajad olid suuremad sama paksusega P3 plaadi näitajatest.
As a result of heating the modulus of elasticity, bending strength and static hardness decreased in 12 mm P2 board type.
Kuumutamise tulemusena vähenesid 12 mm paksusega P2 plaaditüübi puhul nii elastsusmoodul, paindetugevus kui ka pinnakõvadus.
In both versions, spatial data was looked through.
Mõlemas versioonis olid läbi vaadatud ruumiandmed.
Three types of data was compared: data viewed through the card server, WMS service data and downloadable information.
Omavahel võrreldi 3 tüüpi andmeid: kaardiserveri kaudu vaadeldavaid andmeid, WMS teenuse andmeid ja allalaaditavaid andmeid.
This Bachelor’s thesis offers possibilities to expand, develop and study the topic in greater detail.
Käesolevat bakalaureusetööd saab veelgi rohkem arendada ja detailsemalt uurida.
There were 7 topics chosen for the study: Addresses (AD),Geology (GE), Administrative units (AU), Protected sites (PS), Geographical names (GN), Mineral resources (MR), Soil (SO).
Uurumiseks oli valitud 7 teemat: Aadressid (AD), Geoloogia (GE), Haldusüksused (AU), Kaitsealused kohad (PS), Kohanimed (GN), Maavarad (MR), Pinnas (SO).
From the Estonian National Geoportal data is downloadable through WFS and AtomFeed (SHP, GML, MID/MIF formats).
Eesti geoportaalis andmeid saab allalaadida WFS ja AtomFeed kaudu (SHP, GML, MID/MIF formaadid).
The Estonian Land Board Geoportal have two map versions: new Map service, which is possible to use on mobile devices and the old Flash version.
Maa-ameti geoportaali kaardirakenduses on kaks versiooni (uus Maainfo rakendus, mida on võimalik kasutada ka mobiilsetes seadmetes ja vana Flash versioon).
In the theory part, spatial data types (vector data, raster data), spatial data infrastructure (INSPIRE directive, INSPIRE data model, INSPIRE topics, INSPIRE directive spatial data), web-based spatial data viewing and download services (web-based map applications, WMS service, WFS service), Estonian Land Board map application and Estonian National Geoportal map application are characterized.
Teooria osas kirjeldati ruumiandmete tüüpe (vektorandmed, rasterandmed), ruumiandmete taristut (INSPIRE direktiivi, INSPIRE andmemudeli, INSPIRE teemasid, INSPIRE direktiivi ruumiandmeid), veebipõhiseid ruumiandmete vaatamis- ja allalaadismiteenuseid (veebipõhised kaardirakendused, WMS teenus, WFS teenus), Maa-ameti kaardirakendust XGIS ja Eesti geoportaali kaardirakendust.
The aim of the Bachelor thesis is to find the differences between the spatial data created by the European spatial information infrastructure INSPIRE, available through the Estonian National Geoportal, and spatial data, available through the Estonian Land Board Geoportal.
Bakalaureuse töö eesmärgiks on on leida, millised on erinevused Euroopa ruumiandmete taristu INSPIRE jaoks loodud ja Eesti geoportaali kaudu kättesaadavaks tehtud ruumiandmete ning Eestis Maa-ameti geoportaali kaudu kättesaadavate ruumiandmete vahel.
In the Estonian National Geoportal map service each topic (which map layers are included in the topic, how the map layers are designed and what kind of geometry data is used) was looked at.
Eesti geoportaali kaardiserveris vaadati iga teema kohta, millised kaardikihid antud teema juurde kuuluvad, kuidas on kaardikihid kujundatud ja millise geomeetriatüübiga on andmed kujutatud.
About WMS service map layers at the Estonian National Geoportal and the Estonian Land Board Geoportal, the scale range in which the layers are visible, how different types of objects are distinguishable from each other, and what attribute information is seen was analysed.
Eesti geoportaali ja Maa-ameti geoportaali WMS teenuse teenuste kaardikihitide kohta kirjeldati mõõtkavavahemik, milles antud kaardikiht kaardirakenduses nähtav on, vaadeldi, kas ja kuidas on erinevat tüüpi objektid üksteisest eristatavad ning milliste objektide kohta on võimalik vaadata atribuutinfot ja millist atribuutinfot näha saab.
The comparison of INSPIRE spatial data from Estonian National Geoportal to the Estonian Land Board Geoportal spatial data
Eesti geoportaalis paiknevate INSPIRE ruumiandmete võrdlus Maa-ameti geoportaali andmetega
The geospatial data and metadata in this Bachelor thesis are from the Estonian National Geoportal and from the Estonian Land Board Geoportal.
Käesolevas töös uuritud ruumiandmed pärinevad Maa-ameti geoportaalist ja Eesti geoportaalist.
The spatial data related to the INSPIRE topics located in the Estonian National Geoportal was compared with the same data in the Estonian Land Board Geoportal.
Omavahel olid võrreldud Eesti geoportaalis paiknevad INSPIRE teemadega seotud ruumiandmed vastavate Maa-ameti geoportaali ruumiadmetega.
In this thesis, the theoretical part was compared to geospatial data which is similar to the data available at the Estonian National Geoportal and the Estonian Land Board Geoportal.
Kuna töö teoreetilises osas olid omavahel võrreldud ainult need ruumiandmed, mis Maa-ameti geoportaalil ja Eesti geoportaalil on ühesugused, siis järgnevalt on võimalik uurida kõiki Eesti geoportaalis olevaid ruumiandmed.
All the available data at the Estonian Land Board Geoportal was downloaded through the Estonian Land Board Geoportal or from other sources.
Maa-ameti geoportaali andmed laaditi alla kas Maa-ameti geoportaalist või kui seda võimalust ei olnud, siis laaditi andmed alla mujalt.
In the Estonian Land Board Geoportal also base maps were analysed.
Maa-ameti geoportaalis vaadati üle ka aluskaardid, kuna mõne INSPIRE teema kaardikihid vastasid hoopis mõne aluskaardi andmetele.
Four cryopreservation protocols were used in this thesis: (1) Bioscience solutions based on ethylene glycol and DMSO (dimethyl sulfoxide); (2) IMV Technologies ethylene glycol vitrification based on ethylene glycol; (3) Ethylene glycol vitrification based on ethylene glycol and DMSO; and (4) IMV Technologies glycerol vitrification based on glycerol.
Katsetes kasutati vitrifikatsiooniks nelja erinevat protokolli: (1) Bioscience lahustega külmutamine etüleenglükooli ja DMSO (dimetüülsulfoksiid) baasil, (2) IMV Technologies etüleenglükooliga külmutamine etüleenglükooli baasil, (3) etüleenglükooliga vitrifikatsioon etüleenglükooli ja DMSO baasil ning (4) IMV Technologies glütserooliga külmutamine glütserooli baasil.
Vitrification is a successful cryopreservation method.
Vitrifikatsioon on embrüote külmutamiseks väga edukas krüopreservatsiooni meetod.
Therefore experiments should last longer, up to embryo transfer and live births
Lisaks tuleks katseid pikendada embrüosiirdamise- ja elussündide tulemuste saamiseks
In the present study, it was found that the best developmental stage for bovine embryo vitrification is expanded blastocyst stage (survival rate 22%), compared to blastocyst stage (20%) and hatched blastocyst stage (6%).
Katsete tulemusel leiti, et kõige edukam oli veise embrüote külmutamine laienenud blastotsüsti arengufaasis (22% juhtudel elujõulised embrüod) võrreldes blastotsüsti (20%) ja koorunud blastotsüsti (6%) arengufaasidega.
Short cryopreservation experiments, like in this study, give initial results, but they may not be accurate enough.
Lühikese kestvusega külmutuskatsed, nagu käesolevas töös, annavad ülevaate embrüo esialgse elujõulisuse kohta.
In addition, the results show higher bovine embryo survival rate with vitrification solution based on ethylene glycol and DMSO (32% and 68%) compared to the ethylene glycol based (9%) and glycerol based solution (0%).
Lisaks leiti, et kõige paremad vitrifikatsioonilahused veise embrüote külmutamisel baseeruvad etüleenglükoolil ja DMSO-l, andes paremaid embrüote ellujäämuse tulemusi pärast sulatamist (32% ja 68%) võrreldes etüleenglükooli (9%) ja glütserooli baasil vitrifikatsiooni lahustega (0%).
Shirazi (2008), Taniguchi (2007), Van Huong Do (2017) and other research studies were used in this thesis to find the right developmental stage of bovine embryos, cryopreservation solutions that are the most effective for successful vitrification and to compare the results.
Käesolevas töös on kasutatud lisaks autori katsetulemustele võrdluseks ka Shirazi (2008), Taniguchi (2007), Van Huong Do (2017) ja teiste uurimistöid.
Different effects of vitrification media on bovine embryo cryopreservation and viability after thawing
Veise in vitro toodetud embrüote vitrifikatsioon ja elujõulisus pärast sulatamist
Previous researches and present study tests show, that this field of study requires further investigations, because the results differ greatly from each other – previous researches this study is based on used different solutions and means of freezing.
Antud alal varem läbi viidud katsete erinevused tulenevad liiga paljude faktorite varieeruvusest – kasutatud on erinevaid lahuseid ja abivahendeid.
Survival rates were observed after 24 h following thawing process.
Pärast sulatamist hinnati veise embrüote elujõulisust ja arengut pärast 24 h kultveerimist.
The aim of this study is to find which developmental stage is the most optimal to vitrify bovine embryos successfully and which cryopreservation solutions have the highest embryo survival rate.
Üha uusi katseid viiakse läbi vitrifikatsioonimeetodite arendamiseks avastamaks, millistes tingimustes vitrifikatsioon kõige edukam on. Töö eesmärgiks on leida vitrifikatsiooniks kõige optimaalsem veise in vitro toodetud embrüo arengujärk ja krüopreservatsiooni lahus embrüote külmutamiseks.
The work can be further developed into a more detailed project.
Tööd saab edasi arendada detailsemaks projektiks.
The work offers a spatial planning solution for the area to disperse visitors in the park area, which allows to reduce possible damage due to a larger number of visitors and also prevent conflicts between visitors.
Tööga pakutakse ala ruumilise planeerimise lahendus külastajate hajutamiseks pargialal, mis võimaldab vähendada võimalikke kahjustusi suurema külastajate hulga tõttu ja külastajate omavahelisi konflikte.
However, a large number of visitors can negatively affect the natural environment of the parks and may lead to a decrease in species richness.
Suur hulk külastajaid aga mõjutavad negatiivselt parkide looduslikku keskkonda ja võivad põhjustada liigirikkuse vähenemist.
Also, skiers do not have a significant impact on the park's nature during the winter.
Samuti ei avalda olulist mõju pargi loodusele suusatajad talveperioodil.
A landscape analysis was prepared, which showed how sensitive the area is to changes, it’s suitability for new activities and, in conclusion, the park's ability to accommodate the desired development plans were determined.
Koostati maastikuanalüüs, mille tulemusel selgusid ala tundlikkus muudatuste suhtes, sobivus uuteks tegevusteks ning kokkuvõtteks pargi võime mahutada soovitud arenguplaane.
It is recommended to develop nature-based activities using the species richness of the park: nature observations, listening to bird sounds, nature education, etc.
Soovitav on arendada looduspõhiseid ettevõtmisi kasutades pargi liigirikkust: loodusvaatlused, linnuhäälte kuulamine, loodusõpetus jms.
As a result of the work, it became clear that the main visitors of the dendropark are discgolf players and the damage they caused to the vegetation and the ground is similar to that in other studied parks.
Töö tulemusel selgus, et dendropargi peamised külastajad on discgolfi mängijad ning nende poolt tekitatud kahjustused taimestikule ja maapinnale on sarnased teistes uuritud parkides olevatega.
Based on the analyzes, it can be stated that the area of the dendropark has the potential for more active use and a part of the park is underused today, but in order to preserve the natural habitat, preference should be given to activities with low need for facilities.
Analüüside põhjal saab väita, et dendropargi alal on potentsiaali aktiivsemaks kasutamiseks ja osa pargist on täna alakasutatud, aga loodusliku olemuse säilimiseks tuleb eelistada väikese rajatiste vajadusega tegevusi.
This master's thesis is a part of the development plan of the dendropark in Tähtvere, Tartu.
Käesolev magistritöö on üks osa Tartus Tähtveres asuva dendropargi arendusplaanist.
Large green areas, which offer opportunities for many different activities, are especially valued.
Eriti hinnatud on suured rohealad, mis pakuvad võimalusi mitmete erinevate tegevuste läbiviimiseks.
The sketch project provides recommendations for spatial planning of the park area and some intervention for more convenient use.
Eskiisprojektiga antakse soovitused pargiala ruumiliseks planeerimiseks ja mõningaseks sekkumiseks mugavama kasutamise eesmärgil.
Urban parks and green spaces are increasingly being used for training and leisure purposes.
Linnade parke ja rohealasid kasutatakse üha rohkem treenimiseks ja vabaaja veetmiseks.
The impact of user groups on Tähtvere dendropark and its implications for design
Kasutajagruppide mõju Tähtvere dendropargile ning ruumikujunduslikud võimalused selle suunamisel
Pedestrians, runners and cyclists use the park less, and no damage to nature in the park was observed.
Vähem kasutavad parki jalutajad, jooksjad ja rattasõitjad ning nende tekitatud kahjustusi loodusele pargis ei täheldatud.
Thorough prior analysis is a prerequisite for the design and use of a naturally species-rich park in order to minimize damages.
Kahjustuste minimeerimiseks on looduslikult liigirikka pargi kujundamise ja kasutamise eelduseks põhjalik eelnev analüüs.
The aim of the work is to find out the possible negative effects the active use of the park can have on the natural environment and to give recommendations for their prevention During the observations and censuses, today's visitors of the park were identified and their impact on nature was assessed.
Töö eesmärk on välja selgitada pargi aktiivse kasutamisega kaasnevad võimalikud negatiivsed mõjud pargi looduskeskkonnale ja anda soovitusi nende ärahoidmiseks.
Used data series was obtained from Estonian University of Life Sciences Centre of Limnology; data was analysed with statistics program R. Analysis showed chironomids larvae monthly average abundance and biomass summer decrease in littoral (probably faster water temperature rise means faster chironomids growth) was 2 months earlier (minimum in June) than in profundal (minimum in August).
Kasutatud aegread on saadud Eesti Maaülikooli limnoloogiakeskuse arhiivist, andmete statistiliseks analüüsiks kasutati statistikaprogrammi R. Analüüs näitas hironomiidivastsete igakuise keskmise arvukuse ja biomassi suvist langust litoraalis (ilmselt seoses vee kiirema soojenemisega ja valmikute väljalennuga) varem (miinimum juunis) kui profundaalis (miinimum augustis).
Chironomids (Chironomidae) Abundance and Biomass Annual and Long Term Changes in Lake Võrtsjärv in 1964-2015
Hironomiidide (Chironomidae) arvukuse ja biomassi sesoonsed ja pikaajalised muutused Võrtsjärves aastatel 1964-2015
Correlations between chironomids and other macrozoobenthos groups abundance and biomass showed mostly positive correlations, which were statistically significant, notably C. plumosus correlation with macrozoobenthos showed very strong correlation (0,99; p=10-16).
Korrelatsioonid hironomiidide ja teiste makrozoobentose rühmade arvukuste ja biomasside vahel olid enamasti positiivsed ja statistiliselt olulised; seejuures korrelatsioon ühe hironomiidiliigi - Chironomus plumosus - ja kogu makrozoobentose biomassi vahel profundaalis oli väga tugev (0,99; p=10-16).
Chironomids biomass in profundal was positively influenced by autumn air temperature and summer water temperature.
Hironomiidide biomassi profundaalis mõjutasid positiivselt kevadine õhutemperatuur ja suvine veetemperatuur.
Studying chironomids controlling environmental factors is very difficult due to large number of factors inside the lake and outside the lake.
Surusääsevastsete seoseid keskkonnaga väga on üsna keeruline uurida, kuna neid ühekorraga mõjutavaid tegureid nii veekogus kui ka väljaspool on väga palju.
Littoral chironomids abundance was positively affected by April, autumn and spring air and water temperatures and April and autumn water level.
Litoraalis ilmnes hironomiidide arvukuse positiivne seos aprilli, kevadise ja sügisese vee- ja õhutemperatuuriga ning aprilli ja kevadise veetasemega.
Chironomids average abundance and biomass October to April averages had great variability between the years.
Hironomiidide keskmine arvukus ja biomass oktoobrist aprillini varieerus aastati märkimisväärselt.
Study is based on two monitoring stations (mud bottomed profundal from 1964. and inshore littoral from 1970.).
Uuring põhineb järve kahest proovipunkist (profundaali mudapõhjalt alates alates 1964. aastast ja litoraalist alates 1970. aastast) kogutud igakuiste makrozoobentose proovide andmetel.
Chironomids (Diptera: Chironomidae) are dominant benthic invertebrates in Lake Võrtsjärv and important fish food, but their seasonal and long term changes have been studied little in previous years.
Hironomiidid ehk surusääsklased (Diptera: Chironomidae) on Võrtsjärve põhjaloomastikus domineeriv rühm ja tähtis kalatoit, kuid nende hulga aastajalisi ja pikaajalisi muutusi on viimastel aastatel vähe uuritud.
Thesis goal is to identify chironomid larvae abundance and biomass seasonal and long term changes, connection to other macrozoobenthos groups and analyse weather related factors.
Töö eesmärk on selgitada surusääsevatsete arvukuse ja biomassi aastaajalisi ja pikaajalisi muutusi, teha kindlaks seoseid teiste makrozoobentoste rühmadega ja analüüsida ilmastikuga seotud faktorite mõju nende ohtrusele Võrtsjärves.
Littoral showed long term increase in abundance (but not biomass), which was statistically significant, but profundaal failed to show any long term changes.
Litoraalis täheldati hironomiidide keskmise arvukuse (kuid mitte biomassi) statistiliselt olulist pikaajalist tõusutrendi; profundaalis mõlema näitaja olulisi trende ei ilmnenud.
For better understanding of chironomids abundance summer young chironomids should be studied as current methodology cannot catch them.
Paremaks hironomiidide arvukuste ja biomasside muutuste selgitamiseks tuleks uurida hironomiidide suviseid noorjärkke, kes on praeguse metoodikaga määramata.
There are about 304 million natural lakes in the world which area is more than 0.1 ha according to last estimates.
Maailmas on viimaste hinnangute kohaselt ligikaudu 304 miljonit looduslikku järve, mille pindala on vähemalt 0,1 ha.
Most of them are small and quite shallow water bodies, usually less than 10 metres deep.
Suurem osa neist on väikesed ja küllaltki madalad veekogud, tavaliselt alla 10 meetri sügavused.
Additionally, Estonian stratified small lakes are paid attention.
Lisaks pööratakse tähelepanu Eesti kihistunud väikejärvedele.
Stratified Lakes and Accumulation of Substances in Their Hypolimnion
Kihistunud järved ning ainete akumuleerumine nende hüpolimnionis
Shallow lakes make up the majority of total number of lakes and their economical importance is greater due to the higher productivity.
Madalad järved moodustavadki üldarvust enamuse ning kõrgema produktiivsuse tõttu on ka nende majanduslik tähtsus suurem.
That is the reason why shallow lakes have been investigated more compared with less numerous deep lakes.
Seepärast on madalaid järvi palju rohkem uuritud, võrreldes vähearvukate sügavate järvedega.
The aim of the literature-based bachelor’s thesis is to characterize stratified lakes from different types and to give an overview of stratification formations.
Kirjandusallikatel põhineva bakalaureusetöö eesmärgiks on iseloomustada erinevat tüüpi kihistunud järvi ning anda ülevaade kihistuse kujunemisviisidest.
About 30% of Estonian lakes are deep enough to become stratified, in several of them extremely high concentrations of dissolved substances have been recorded.
Eesti järvedest kihistub umbes 30% ning mitmetes nendest on registreeritud ka erakordselt suuri lahustunud ainete sisaldusi.
Relatively large and static water mass of deep lakes enables accumulation of different substances and concentrations may rise very high in the hypolimnion if conditions are advantageous.
Sügavate järvede suhteliselt suur ja staatiline veemass võimaldab erinevate ainete akumuleerumist ning soodsate tingimuste kokku langemisel võivad kontsentratsioonid hüpolimnionis väga kõrgele tõusta.
Also, major chemical and physical gradients and their development mechanisms, and accumulation processes of different substances in holomictic and meromictic lakes are analyzed.
Samuti analüüsitakse peamiste füüsikaliste ja keemiliste gradientide olemust ja tekkemehhanisme ning erinevate ainete akumulatsiooniprotsesse holomiktilistes ja meromiktsetes järvedes.
On the other hand, deep lakes are far more complex ecosystems, where lots of different ecological niches and endemic species are found.
Samas on sügavad järved oluliselt keerulisemad ökosüsteemid, kus leidub hulgaliselt eripäraseid ökonišše ja endeemseid liike.
It is tried to find out during the compilation of the diploma thesis if accumulation of substances is indispensable phenomenon in the hypolimnion of stratified lakes which happens in every deep lake.
Töö käigus püütakse välja selgitada, kas ainete akumuleerumine kihistunud järvede hüpolimnionis on paratamatu nähtus, mis kaasneb iga vähegi sügavama järve puhul.
Stratification of a lake intensifies accumulation of different substances in the hypolimnion, but qualities of catchment and atmosphere, climatic conditions, and anthropogenic contamination have also a significant influence.
Kihistumine küll soodustab erinevate ainete akumuleerumist hüpolimnionis, kuid märkimisväärset mõju avaldavad ka valgala ja atmosfääri omadused, kliimatingimused ning inimtekkeline reostus.
Chemical gradients can result from inflow of water with different salinity and ionic composition or internal processes in the lake.
Keemilised gradiendid tekivad järves erineva mineraalsuse ja ioonkoostisega vee sissevoolu või sisemiste protsesside tulemusel.
High concentrations of different substances are rather common in the deep waters of stratified lakes, but do not occur in all stratified lakes.
Kõrged ainekontsentratsioonid on kihistunud järvedes küllaltki tavalised, kuid ei esine tingimata kõikides sügavates järvedes.