natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These preconditions may occur in different combinations, with varying results.
Need eeltingimused ei pea olema kõik üheaegselt täidetud ja pigem on need kohalikes omavalitsustes erinevalt kombineerunud.
Land reform is implemented according to the aim stated in the Land Reform Act and is carried out by the Government of the Republic through the Land Board, county governors and local governments.
Maareformi on ellu viinud Vabariigi Valitsus Maa-ameti kaudu, maavanemad ja kohalikud omavalitsused.
The majority of work is delegated to the level of the municipality and depends upon their action; some have acted more quickly than others.
Kui järjestada kohalikke omavalitsusi maareformi läbiviimise kiiruse alusel, siis selgub, et mõned on olnud kiiremad kui teised.
Several factors, even land use characteristics, have influenced the speed of the implementation: in municipalities with a high proportion of arable land, reform has been quick; in contrast, reform of natural grassland slows the process.
Näiteks kui haritavat maad kohaliku omavalitsuse pindala kohta on olnud rohkem, siis on ka reformi elluviimine olnud kiirem.
Each municipality had the possibility to fulfil land reform up to a certain level, after which the State had responsibility for unclaimed land.
Sellise maa reformimisega, mille osas puudusid taotlused, pidi hakkama tegelema riik.
The labor market is constantly changing, and, on this basis, higher education institutions must constantly reshape their education programs to prepare students for entering the labor market.
Tööturg on pidevas muutumises ning lähtuvalt sellest peavad ka kõrgkoolid pidevalt uuendama omalt poolt pakutavat haridust, et valmistada õpilased ette tööturule sisenemiseks.
Graduates of the Institute of Economics and Social Sciencces in the Labor Market
Majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlased tööturul
Therefore, the aim of this work is to find out the post-graduate activity of students from Economics and Social Studies Institute of the Estonian University of Life Sciences (EULS) on the labor market, including their employment status, field of activity and opinion on acquired education.
Sellest tulenevalt on käesoleva töö eesmärgiks välja selgitada Eesti Maaülikooli (EMÜ) majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlaste lõpetamisjärgne tegevus tööturul, sh nende hõive, tegevusvaldkond, nende hinnangud omandatud haridusele.
The results received of Economics and Social Studies Institute are compared with the results from other institutes and their connection with the current situation is also investigated in this work.
Töös võrreldakse EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi tulemusi teiste instituutide tulemustega ning uuritakse nende seoseid praeguse tegevuse vahel.
43% of Economics and Social Studies Institute graduates have answered that their job is definitely in a field of profession related to their degree.
43% majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlastest vastas, et ametikoht on kindlasti seotud õpitud erialaga.
39.1% of graduates of Economics and Social Studies Institute earn more than 1201 euro; in case of other institutes their share was 35.3%.
Majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlastest 39,1% teenib üle 1201 euro, teiste instituutide vilistastest teenib 35,3% üle 1201 euro.
In general, graduates are able to get work linked to their degree.
Üldiselt saavad vilistlased pärast lõpetamist ametikoha, mis on seotud õpitud erialaga.
29.9% of graduates of Economics and Social Studies Institute were working in finance and insurance field, majority of respondents from other institutes (25.2%) were working in agriculture.
29,9% majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlastest töötab finants- ja kindlustusalal, teiste instituutide vilistlaste seas on kõige enam (25,2%) neid, kes töötavad põllumajandusega seotud aladel.
There has been a constant debate in Estonian Ministry of Education on reducing the amount of similar disciplines in several universities.
Eesti hariduspoliitikas on pidevalt üleval olnud debatt, et vähendada sarnaste erialade õpetamist mitmes ülikoolis, on selle õppe tulemuslikkuse uurimine aktuaalne uurimisteema.
73% of graduates of Economics and Social Studies Institute were employees at the time of the survey, 70% of the respondents from other institutes were also having a paid job.
73% majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlastest olid uuringu hetkel palgatöötajad, teiste instituutide vilistlaste seas olid palgatöötajad 70% vastanutest.
The analysis of the sector of activity revealed that 78.9% of Economics and Social Studies Institute graduates worked in tertiary sector, while in case of respondents from other institutes the share was only 47% of .
Tegevusvaldkondade lõikes analüüs näitas hii-ruut test statistiliselt olulist erinevust ehk kõige rohkem majandus- ja sotsiaalinstituudi vilistlasi töötab tertsiaarsektoris (78,9%), teiste instituutide vilistlastest töötab tertsiaarsektoris 47% vastanutest.
The analysis consists of data, received from a questionnaire survey conducted in EULS among its alumni in 2016.
Analüüsis kasutatakse 2016. a. ettevõtlusõppe programmi Edu ja Tegu käigus EMÜ-s läbi viidud vilistlaste ettevõtlusuuring ankeetküsitluse (küsimused 4-9) andmeid.
The graduates that finished their studies earlier (before 2000) admitted that studies had definitely equipped them with the skills required for corresponding workplace.
Lõpetatud aasta lõikes hindasid kõige kõrgemalt õpingute ja praeguse tegevuse vahelist seost, need vilistlased, kes on lõpetanud enne aastat 2000.
There was used three methods.
Tulemuste saavutamiseks kasutati kolme meetodit.
It had a coefficient of determination 0,7784 and correlation coefficient 0,81064 that shows really strong relation.
Determinatsioonikordaja oli sellel seosel 0,7784 ning korrelatsiooni kordaja 0,81064, mis näitab väga tugevat seost.
Forest damages made by roe deer can be considered really small if not non-existent.
Metskitse tehtud metsakahjustusi võib pidada väga väikeseks kui mitte olematuks.
A strong correlation was found between old and fresh damage percentage per 1 hectare.
Leiti ka tugev seos vana ja värske kahjustuse protsendi vahel 1 ha kohta.
It is also a part of KIK’s (Environmental Investment Centre) project „Forest management assesment of the expansion of red deer population and distribution range in Estonia."
Käesolev töö on ka üks osa KIK-i projektist „Metsamajanduslik hinnang punahirve areaali ja arvukuse laienemisele Eestis".
The masters thesis „Ungulate damage in young pine stands in South Estonia" handles the damage of three biggest cervids, roe deer (Capreolus capreolus), red deer (Cervus elaphus) and moose (Alces alces), on young Scots Pine stands (Pinus sylvestris) in South-Estonia.
Antud magistritöö käsitleb kolme Eesti suurema sõralise ehk metskitse (Capreolus capreolus), punahirve (Cervus elaphus) ja põdra (Alces alces) kahjustusi noortes männikultuurides Lõuna-Eestis.
In evaluation of pine damage, every tree was observed separately and divided into undamaged, weak damage, medium damage and strong damage groups.
Männikahjustuse määramisel vaadati igat puud ning loendati eraldi terved, nõrgalt kahjustatud, keskmiselt ja tugevasti kahjustatud puud.
It is a strong relation which shows that when a number of pellet groups per 1 hectare rises it is very probable that a percentage of a fresh damage rises as well.
Tegemist on päris tugeva seosega, mis näitab antud seose puhul seda, et pabulahunnikute arvu tõusmisel 1 ha kohta on üsna tõenäoline, et suureneb ka kahjustuse protsent.
The part of the red deer on damaging young pine stands is much smaller than moose’s, however, it can not be ruled out entirely.
Hirve osa noorte mändide kahjustamises on palju väiksem kui põdra osa, aga päris välistada seda siiski ei saa.
Ungulate damage in young pine stands in South Estonia
Ulukikahjustused Lõuna-Eesti noorendikes
The relationship between a fresh damage percentage and faecal pellet groups of a moose had a coefficient of determination 0,4437 and correlation coefficient 0,58727.
Põdra puhul saadi värske kahjustuse protsendi ja talviste pabulahunnikute vahelise seose leidmisel regressioonanalüüsi tulemusel determinatsioonikordajaks 0,4437 ja korrelatsioonanalüüsiga korrelatsioonikordajaks 0,58727.
It is thought that regions, where red deer density is bigger than other places in Estonia, red deer is the main damager.
Piirkondades, kus leidub rohkem punahirvi kui mujal Eestis, arvatakse, et tema ongi peamine kahjur.
Also by a general impression it is possible to say that the main damager is a moose.
Alade üldmulje ja tähelepanekute järgi võib samuti väita, et põhiline kahjustaja on ikkagi põder.
It means that there is a big probability that cervids are browsing more of those trees that have been browsed before.
Antud seos tähendab seda, et väga suure tõenäosusega kasutavad ulukid toiduks neid puid, mida on eelnevatel aastatel kahjustatud.
The main result of the masters thesis is a conclusion from a regression and correlation analysis that showed moose as the main damager in young pine stands.
Antud magistritöö peamiseks resultaadiks oli see, et regressioonanalüüsist ja korrelatsioonanalüüsist saadud tulemuste põhjal võib väita, et põder on noorte männikultuuride põhiline kahjustaja.
In every stand a 4 m wide transect was passed through diagonally during which cervid pellet groups, fir trees, damaged and undamaged pines were counted and route lenght, as well the avarage hight of trees, was measured.
Igas männikultuuris läbiti 4 m laiune transekt diagonaalselt läbi ala, mille käigus loeti ära kõik hirvlaste pabulahunnikud, kuusepuud, kahjustatud ja terved männid ning mõõdeti marsruudi pikkus ja mändide keskmine pikkus.
Most of the areas that had red deer pellet groups on them, were really rich on shrubs.
Enamusel aladest, kus leidus hirvepabula hunnikuid, oli ka rikkalik puhmarinne.
Strong damage was, when over 75 % of lateral shoot was browsed and leader shoot has been browsed several times as well as over a half of a stem circumference.
Tugevaks kahjustuseks arvestati seda, kui kärbitud oli üle 75 % külgvõrsetest ning ladvavõrset korduvalt kärbitud ja kooritud enam kui poole ümbermõõdu ulatuses.
The last method was a set up of a trail camera to capture cervids in young pine stands.
Kolmanda meetodina seati üles rajakaamera, et tabada hirvlasi männinoorendikest.
The aim of this research is to find out which one of those three cervids damages young pine stands the most in South-Estonia.
Arvamusi on väga erinevaid, mistõttu ongi antud magistritöö eesmärgiks välja selgitada, kes nendest kolmest sõralisest kõige enam kahjustab männinoorendikke Lõuna-Eestis.
On moose, the width of first four incisors are almost equal, there is only slight difference, but nothing significant.
Põtradel on neli esimest lõikehammast suhteliselt ühelaiused, väikene erinevus siiski on esimeste lõikehammaste ja nende kõrval olevate hammaste vahel, kuid see pole märkimist väärt.
The same results on red deer showed much weaker correlation.
Hirve puhul samasuguste seoste regressioonanalüüsi ja korrelatsioonanalüüsi tulemused näitasid palju nõrgemat seost.
There was a big difference between the width of lower incisors of moose and red deer.
Lõikehammaste mõõtmisel oli selge erinevus põtrade ja hirvede alumiste lõikehammaste laiuse vahel.
This method can not be used to identify the damager on this masters thesis, because all the research fields have young pine trees growing on them and their stems are really thin hence the browsing marks can not be identified.
Antud magistritöö puhul ei olnud võimalik seda meetodit kasutada kahjustaja määramiseks kuna, töö keskendub ainult aladele, kus kasvavad noored männid, mille tüvi on nii peenike, et nii hirve kui ka põdra poolt tüve koorimisel ei ole võimalik selgelt eristada nelja lõikehamba joont.
Second method was to measure the lower incisors’ width of moose and red deer jowl to assess which one is the damager.
Teiseks meetodiks oli põdra ja hirve alumiste lõikehammaste laiuse mõõtmine, et määrata, kes nendest kahest on männipuid kahjustanud.
There it is the other part of KIK’s project and you could see on the photos red deers on several days (oral data of Karli Ligi, 2013).
See meetod sai kasutusele võetud sellepärast, et paralleelselt Saaremaal toimunud sama töö käigus on rajakaamera toiminud väga hästi ja kaadrisse jäi hirvekari mitmel päeval järjest (Karli Ligi suulised andmed, 2013).
The first two incisors have almost double the width compared to next ones on red deer.
Hirvede puhul on kaks esimest lõikehammast peaaegu poole laiemad kui nende kõrval asuvad hambad.
There was counted only one roe deer’s pellet group on entire fields.
Käesoleva töö raames oli kogu alade peale kokku ainult üks metskitse pabulahunnik.
Medium damage required 25-75% lateral shoot browsing and a leader shoot browsing with less than a half of a stem circumference being browsed.
Nõrgaks kahjustuseks loeti seda, kui kärbitud oli kuni 25 % külgvõrsetest või oli kooritud vähem kui pool tüve übermõõdust, keskmine kahjustus eeldas seda, et kärbitud oli 25-75 % külgvõrsetest ning lisandunud veel ka ladvavõrse kärpimine ja tüve koorimine vähem kui pool tüve ümbermõõdust.
First of them was a cervid faecal pellet group counting and damaged trees counting in young pine stands.
Esimeseks meetodiks oli hirvlaste talviste pabulahunnikute ning kahjustatud puude loendamine männinoorendikes.
The trail camera took photos for four weeks, but unfortunately it served now results because cervids did not go to that area.
Kahjuks selle nelja nädala jooksul, mil rajakaamera oli üleval, ei jäänud kaadrisse mitte ühtegi looma.
Milking frequency increased to 2,4 milking per day in comparison to conventional milking system, where the cows were milked twice a day.
Tavalüpsisüsteemilt, kus lehmi lüpsti päevas kaks korda, üle minnes suurenes ka lüpsisagedus keskmiselt 2,4 lüpsini päevas.
Average milk yield and milk quality data from the period before the change of milking system, data from the transition period and from the full adaptation to robotic milking was used.
Välja on toodud lehmade keskmised piimatoodangu ja piima kvaliteedinäitajate andmed enne lüpsisüsteemi vahetust, ülemineku perioodil ning pärast robotlüpsisüsteemile üleminekut.
There are several studies about automatic milking, but they do not usually reflect changes occurring during transition period in so detailed manner.
Kuigi varasemates uuringutes on käsitletud robotlüpsisüsteemiga ettevõtteid, pole neis põhjalikult analüüsitud üleminekuperioodi jooksul toimuvaid muutusi ettevõtte näitajates.
The objective of this Master´s Thesis is to analyse the effect of transition from pipeline milking system to robotic milking in OÜ Lõunapiim.
Magistritöö eesmärk on selgitada välja torusselüpsisüsteemilt robotlüpsisüsteemile üleminekuga kaasnevat mõju piimatoodangule, karja tervisele ja ettevõtte tootmistulemustele OÜ Lõunapiim andmetel.
In the case of successful transition, the number of workers and labour costs should be decreasing with robotic milking.
Eduka ümberkorralduse tulemusena vähenes töötajate arv ja tööjõule tehtavad kulud, müügitulu ja piimatoodang töötaja kohta tõusis.
During the transition period to robotic milking the average milk production per cow decreased, but after adaptation period raised again.
Lüpsisüsteemi vahetusega kaasnes esialgu piimatoodangu langus, mis kohanemisperioodi lõppedes asendus toodangu tõusuga.
As expected, the electricity costs raised with transition to automatic milking system.
Arvestada tuleb, et automaatse lüpsisüsteemi kasutamine toob kaasa ka suurenenud kulusid, näiteks elektrikulud.
The herd health and culling of cows was also analysed.
Lehmade uue süsteemiga lauta viimine tõi analüüsitud ettevõttes kaasa loomade haigestumise ning praakpiima hulga suurenemise.
The effect of automatic milking on the production results of Lõunapiim OÜ
OÜ Lõunapiim tootmistulemuste muutus robotlüpsitehnoloogiale üleminekul
New residential areas have been built in every year, but some of these are still empty.
Iga aastaga tekkib juurde uusi elamurajoone, kuid mitmed neist seisavad tühjana.
Urban sprawl in Jõelähtme municipality
Valglinnastumine Jõelähtme vallas
In 2012, a similar research was compiled by Priit Alekask.
Sarnase uuringu uute arenduste kohta Harjumaal on 2012. aastal koostanud Priit Alekask.
The analysis of collected data was performed in Microsoft Excel.
Andmete analüüs viidi läbi programmiga Microsoft Excel.
From the study, conclusions can be reached that the implementation of detailed plans was affected by the size of planning site, the distance from planning site to the coast, statutory plan changing (does the detailed plan change the statutory plan at the moment of detailed plan stating), the year of initiation and the year of stating of the plan.
Koostatud uuringu tulemusena saab teha järeldusi, et detailplaneeringute realiseerumist mõjutavad eelkõige planeeringuala suurus, detailplaneeringu kaugus merest, üldplaneeringu muutmine (kas detailplaneeringuga on muudetud kehtestamise hetkel kehtivat üldplaneeringut), planeeringu algatamise ja kehtestamise aasta.
In the empirical part the characterization of Jõelähtme municipality is put together, there are specifications of used methodology and materials, and at the end there are the results and conclusions.
Uurimustöö empiirilises osas koostatakse Jõelähtme valla iseloomustus, kirjeldatakse uuringu metoodikat ja kasutatud materjale ning vaadeldakse tulemusi ja tehakse järeldusi.
In order to put residential areas to use, the functionality of detailed plans should be considered already when they are drawn up.
Selleks, et uued elamurajoonid kasutusse võetaks, tuleb juba uute rajoonide kavandamisel mõelda, kuidas on otstarbekam detailplaneeringuid koostada.
The aim of this study is to determine which factors affect the implementation of detailed plans which have been put into force in Jõelähtme municipality between 2005 and 2010.
Uurimustöö eesmärgiks on uurida Jõelähtme vallas aastatel 2005- 2010 kehtestatud detailplaneeringute realiseerumist mõjutavaid tegureid.
The results show that 132 detailed plans has been staten in Jõelähtme municipality between 2005 and 2010.
Uurimustöö tulemusena, selgus et Jõelähtme vallas on aastatel 2005- 2010 kehtestatud 132 detailplaneerigut.
The results show that the average percent of detailed plans of residential areas that were carried out was only 38.
Andmete analüüsimisel kasutati neist 102 detailplaneeringut ning selgus, et keskmiselt realiseerub vaid 38% detailplaneeringuga loodud uutest elamumaa kruntidest.
The data of building permits is collected from state register of construction works (ehitisregister).
Ehituslubade väljastamise kohta saadi andmed ehitisregistrist.
The data for the study is collected from the planning information system of Jõelähtme municipality, called EVALD.
Uurimustöös kasutatud andmed detailplaneeringute kohta on saadud Jõelähtme valla planeeringute infosüsteemist EVALD.
In the theoretical part of this research the author gives an overview of urban sprawl and describes the formation of new residential areas.
Töö teoreetilises osas antakse ülevaade valglinnastumisest, selle tekkest ja sellega seonduvatest probleemidest ning kirjeldatakse uuselamurajoonide tekkimist.
Recently, many researches have been done regarding the problems of urban sprawl.
Viimastel aastatel on palju räägitud valiglinnastumisest ja sellega seonduvatest probleemidest.
The results show that connections between the detailed plans implementation and the factors, that may influence the implementation of detailed plans, were weak.
Tema töös uuriti detailplaneeringute realiseerumist Saku vallas ja jõuti järeldusele, et detailplaneeringute realiseerumist mõjutavate näitajate seosed detailplaneeringute realiseerumisega olid nõrgad.
It means that it is difficult to collate Saku municipality and Jõelähtme municipality.
Seega on keeruline võrrelda planeeringute realiseerumist Jõelähtme vallas ja Saku vallas.
Others are interesting too, but something was missing there, whether no access, no parking possibilities or missing marking.
Ka teised alad on huvitavad, kuid midagi jäi puudu: kas ei olnud ligipääsu, parkimisvõimalust või puudus tähistus.
Karst area is visited almost all year round and visitors are from around the world.
Karstiala külastatakse pea aasta ringselt ja külastajaid on olnud üle maailma.
Karst is a very interesting and exciting geological phenomenom, what should be used in tourism much more skillfully.
Karst on väga huvitav ja põnev geoloogiline nähtus, mida võiks turismis palju oskuslikumalt kasutada.
Photographs used in the work are from author’s private collection and are made during making of this research work.
Töös kasutav fotomaterjal on autori erakogust ja kogutud uurimistöö koostamise ajal.
Estonia in its smallness can be proud of several interesting karst areas and especially popular Tuhala karst area with its „witch well".
Eesti oma väiksuses võib uhkustada koguni mitme huvitava karstialaga ja eriti populaarne on Tuhala karstiala oma „nõiakaevuga".
During karst areas visits, I clarified what kind of areas are suitable for exposing in tourism as karst process and which are not.
Karstialade külastuse käigus selgitasin välja, millised alad sobivad turismis eksponeerimiseks kui karstumisprotsess ja millised mitte.
To achieve the goal, at first I acquainted myself with literature about karst, karst areas and Kohila’s karst sphere.
Eesmärgi saavutamiseks tutvusin esmalt kirjandusega karstist, karstialadest ja Kohila karstivaldkonnast.
Diversity of karst areas and their exposing possibilities in tourism, Kohila´s karst sphere example
Karstialade mitmekesisus ja eksponeerimise võimalused turismis Kohila karstivaldkonna näitel
More closely introduce Kohila’s karst sphere and find out opportunities to expose karst areas better in nature tourism.
Lähemalt tutvustada Kohila karstivaldkonda ja välja selgitada võimalused karstialasid paremini loodusturismis eksponeerida.
The goal of this research work is to introduce karst and different forms of karst.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli tutvustada karsti ja karsti erinevaid vorme.
Secondly I visited karst areas covered in this research work to actually check out karst and karst areas exposing possibilities.
Teisalt külastasin töös käsitletavaid karstialasid, et tutvuda reaalselt karstiga ja nende alade eksponeerimis võimalustega.
More valuable locations for tourism, among areas examined in this work are Kuimetsa, Tuhala and Hageri.
Turismiväärtuslikemaks kohtadeks selles töös uuritavatest aladest on Kuimetsa, Tuhala ja Hageri.
According to FAO, global rapeseed production grew from 36 million tons in 2003–2004 to 46 million tonnes in 2004–2005 (Christen et al., 2007).
FAO andmetel suurenes rapsiseemnete tootmine maailmas 2003–2004 aastate 36 miljonilt tonnilt kuni 46 miljoni tonnini aastatel 2004–2005 (Christen et al., 2007).
In Estonia, the growing area of oilseed rape has increased constantly over the last 15 years.
Eestis on viimase 15 aastaga rapsi kasvupind üha suurenenud.
Oilseed rape (Brassica napus L.) is one of the most important oilseed crops both in Estonia and Europe.
Raps (Brassica napus L.) on üks tähtsamaid õlikultuure nii Eestis kui ka Euroopas.
Compared to 2004, rape cultivation area grew by 71%, reaching 86.1 thousand hectares in 2013 (Eesti teraviljasektori arengukava, 2014).
Võrreldes 2004. aastaga oli rapsi kasvupind Eestis 2013. aastaks suurenenud 71%, ulatudes 86,1 tuhande hektarini (Eesti teraviljasektori arengukava, 2014).
Toxic chemicals affect all living beings and destruction of natural enemies of pests destroy ecological balance, and previously harmless insects become serious pests.
Mürkkemikaalid mõjutavad kõiki elusolendeid ning kahjurite looduslike vaenlaste hävitamine rikub loodusliku tasakaalu ning seni vaoshoitud putukad muutuvad kahjureiks.
The growth of rape cultivation area has created favorable preconditions for the growth of cruciferous pests.
Rapsipindade kasv on loonud soodsad tingimused ristõieliste kahjurite arvukuse kasvuks.
For years, the management of the pollen beetle has mainly relied on pyrethroids, often routinely, without monitoring the actual pest occurrence in the crop (Williams, 2010).
), kelle tõrjumiseks on aastaid kasutatud püretroide, sageli rutiinselt, kahjurite kohalolekut ja ohtrust kontrollimata (Williams, 2010).