natgillin/translations-raw huggingface dataset:
White cabbage was a food source and caterpillars of the large white butterfly (Pieris brassicae) were as the test insects, who are one of the most important pests of the cruciferous plants.
Toidutaimeks oli valge peakapsas (Brassica oleracea var. capitata f. alba) ja katseputukaks suur-kapsaliblika röövikud (Pieris brassicae), kes on üks olulisem ristõieliste kultuuride kahjuritest.
The effect of a garlic extract to a feeding of the caterpillars of the Large White Butterfly (Pieris brassicae L.)
Küüslaugu (Allium sativum L.) ekstrakti mõju suur-kapsaliblika (Pieris brassicae L.) röövikute toitumisele
Caterpillars preferred to eat on the control variant in the experiment of feeding activity.
Toitumisaktiivsuse katses eelistasid röövikute toituda kontroll variandil.
The aim of this thesis was to study whether garlic extract has the effect to a feeding activity and food choices of the caterpillars of the Large White Butterfly.
Käesoleva töö eesmärgiks oli välja selgitada, kas küüslaugu ekstraktil on mõju suur-kapsaliblika röövikute toitumisaktiivsusele ja toidu valikule.
The analysis of the results of this thesis revealed that garlic extract has an impact on a feeding activity and food choices of the caterpillars of the large white butterfly.
Antud töö tulemuste analüüsist selgus, et küüslaugu ekstrakt avaldab mõju suur-kapsaliblika röövikute toitumisaktiivsusele ja toidu valikule.
Leaf surfaces were measured before and after the test period.
Lehepinnad mõõdeti enne ja pärast katseperioodi.
In recent decades, chemical insecticides were used widely to protect plants but unfortunately, the environmental risks are associated with them.
Kahjuritega võitlemisel on viimastel aastakümnetel levinud sünteetiliste insektitsiidide kasutamine, kuid paraku kaasnevad nendega ohud keskkonnale.
If in option are both higher concentrations (0,15% and 0,25%), leaves are less damaged and caterpillars are moving away from these leaves.
Kui aga valikus on mõlemad kangemad (0,15% ja 0, 25%) kontsentratsioonid, siis toitutakse nendest vähesel määral ja liigutakse nendelt lehtedelt ära.
Also neko treatment was more eaten but significant difference was found only with neem 0,25%.
Ka nekoga töödeldud lehti söödi mõnevõrra rohkem, kuid usaldusväärne erinevus leiti sellel ainult kõrgeima neemi kontsentratsiooniga (0,25%).
Investigated variants were distilled water (control), NeemAzal T/S different concentrations (0,075%, 0,15% and 0,25%) and Neko Bio. White cabbage leaves were treated with them before experiments started.
Uuritavates variantides töödeldi kapsalehti destilleeritud veega (kontroll), NeemAzal T/S-i erinevate kontsentratsioonidega (0,075%, 0,15% ja 0,25%) ja Neko Bio-ga. Toitumisaktiivsuse katses asetati röövikud ööpäevaks üksikult kindla töötlusega lehele Petri tassidesse.
Obviously Neko also stimulated feeding activity and this may be reason, why these leaves were eaten more.
Ilmselt mõjus ka neko röövikute toitumisele stimuleerivalt ja see ehk põhjuseks, miks katses söödi rohkem selle variandi lehti.
The experiments were conducted at the Estonian University of Life Sciences in Estonia, Tartu.
Katsed viidi läbi Eesti Maaülikooli taimekaitse osakkonna laboris.
Attempts were made with cabbage moth fifth instar caterpillars.
Katsed tehti kapsaöölase viienda kasvujärgu röövikutega.
In no-choice test, caterpillars preferred more untreated leaves compared with other investigated variants.
Toitumisaktiivsuse katses eelistasid röövikud rohkem töötlemata kontrollvarianti võrreldes teiste katses olnud variantidega.
Therefore, it´s necessary to use nature-friendly pest control methods.
Seetõttu on vajalik keskkonnasõbralikumate tõrjevõtete kasutamine.
The aim of this bachelor thesis was to study the influence of two botanical preparations (NeemAzal T/S different concentrations and Neko Bio) on feeding activity of cabbage moth larvae.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida kahe botaanilise preparaadi- NeemAzal T/S-i erinevate kontsentratsioonide ja tõrjevahendi Neko Bio mõju kapsaöölase (Mamestra brassicae L.) röövikute toitumisaktiivsusele.
Hypothesis: food plants, treated with botanical insecticides inhibit caterpillars feeding activity.
Hüpotees: botaaniliste insektitsiididega töödeldud toidutaimed pärsivad röövikute toitumisaktiivsust.
Choice test showed that if caterpillars can choose between different treatments for eating, control is preferred, if this option is not available, neem lower concentrations are preferred.
Valikkatses selgus, et kui röövikutel on valida erinevate töötlustega taimelehte vahel, eelistatakse töötlemata varianti (kontrolli), kui seda valikus pole, eelistatakse nõrgema neemi kontsentratsiooniga töödeldud varianti.
This plant dangerous pest is Cabbage Moth (Mamestra brassica L.).
Taime üheks olulisemaks kahjuriks peetakse kapsaöölast (Mamestra brassica L.).
The hypothesis of this thesis was confirmed, food plants, treated with botanical insecticides inhibit caterpillars feeding activity.
Töös püstitatud hüpotees leidis kinnitust, botaaniliste insektitsiididega töödeldud toidutaimed pärsivad röövikute toitumisaktiivsust.
Influence of botanical insecticides on feeding activity of Cabbage Moth (Mamestra brassicae L.) larvae
Botaaniliste insektitsiidide mõju kapsaöölase (Mamestra brassicae L.) röövikute toitumisaktiivsusele
If caterpillars had in option neko treatment and neem treatment, neko was preferred.
Juhul kui röövikutel oli valida nekoga töödeldud ja neemiga töödeldud lehtede vahel, eelistati nekoga töödeldud lehti.
Neem lower concentrations stimulated somewhat caterpillars feeding activity.
Neemi nõrgemad kontsentratsioonid stimuleerisid mõnevõrra röövikute toitumist.
The results showed that different neem concentrations and neko affect feeding activity of caterpillars.
Töö tulemustest selgus, erinevad neemi kontsentratsioonid ja neko mõjutavad röövikute toitumist.
is best known from other cabbages.
on kapsastes tuntuim ja enam kasvatatuim.
To determine which treated leaves caterpillars preferred in option, choice test was made.
Toidutaime valiku katses tehti kindlaks, millise töötlusega lehti röövikud eelistasid, selleks pandi nad samuti ööpäevaks erinevatele töötlustega katsepaaridele sööma.
This experiment showed that neem 0,25% behaved as feeding deterrent to caterpillars.
Antud katse tulemustest selgus, et kõige kangem neemi lahus mõjus röövikutele söömistpärssivat.
The Analysis of the Luunja Municipality Plans
Luunja valla planeeringute analüüs
The significant results obtained from the analysis shows that there are 237 plans in Luunja parish.
Lõputöö tulemustest selgub, et hetkel on Luunja vallas kokku 237 planeeringuala.
The results of the research are mainly valuable for Luunja parish.
Töö tulemused on eelkõige kasulikud Luunja vallale.
The source data used in the research were the cadastral units formed in Luunja parish in the years 1998–2017.
Uuringu läbiviimiseks kasutati Eesti Topograafilisest Andmekogust kättesaadavaid andmeid ning Maa-ameti katastri andmeid 1998-2017 aasta kohta.
Of these, 148 are established plans, 12 are invalid and 6 are partially invalid, 22 plans are being prepared, proceedings have been terminated for 5, proposals to initiate the preparation of a detailed plan are being proceeded for 10, but the preparation of plans has not been initiated yet, and 34 plans are pending with preparation initiated, but not implemented yet.
Lisaks on Luunja vallas hetkel 22 planeeringut, mis on koostamisel, 5 planeeringul on menetlus lõpetatud, 10 detailplaneeringul on algatamise taotlused menetluses, kuid hetkel on planeeringud algatamata.
The author thinks, that the subject is topical, because suburbanisation is getting more popular in Estonia, but unfortunately all these detail plans which are drawn up by periurban areas do not get realized.
Tegemist on aktuaalse teemaga, kuna eeslinnastumine on kogumas üha enam populaarsust, kuid linnalähedate maa-alade planeeringutega ei suudeta tihti realiseerumiseni jõuda.
Also, this paper may be of interest real estate developers, managers of manufacturing plants and other operators who wish to develop their businesses on the territory of Luunja parish.
Lisaks võiksid kasu saada uurimistulemustest ka kinnisvaraarendajad, tootmisettevõtete juhid ning teised ärimehed, lisaks ka kinnisvara osta soovivad inimesed.
As a new comprehensive plan is being prepared for Luunja parish, the main goal of the graduation thesis is give an overview of the planning areas covering the territory of the parish as well as their current status and future plans.
Kuna Luunja vald on koostamas uut, valla territooriumit hõlmavat, üldplaneeringut on lõputöö eesmärgiks anda ülevaade valla planeeringualadest ning detailplaneeringutest, mis neid alasid katavad.
As a result of the analysis the author composed a planning system for the Luunja parish which would be easy to manage and would display the entire existing information about the planning areas.
Planeeringute analüüsi tulemusena on koostatud Luunja vallale tööprogrammi ArcGis põhine planeeringute süsteem, mida kasutades on lihtne ja kiire visualiseerida, talletada ja otsida planeeringualade kohta vajalikku informatsiooni.
With program ArcGis created planning system for Luunja parish, which is easy to use and helps visualise the planning area while also providing comprehensive information on it.
Programmiga ArcGis koostati vallale planeeringute süsteem, mis talletab informatsiooni planeeringualade kohta.
Reasons why there are many areas without houses are very different but almost every area owner said there is no financial resources to start building.
Uuringust selgus, et enamjaolt on planeeringute seisma jäämise põhjused finantsilised, kuid peale rahaliste vahendite puudumise, esineb ka teisi olulisi murekohti.
As a result of the research spores of the following pathogens were found: Dothistroma septosporum, Diplodia sapinea, Cyclaneusma minus, Gremeniella abietina, Camarosporium pini, Lophodermium spp.
Töö käigus kogutud proovidest leiti eoseid seenpatogeenidelt Dothistroma septosporum, Diplodia sapinea, Cyclaneusma minus, Lophodermium spp., Fusarium spp., Gremeniella abietina, Camarosporium pini ja Trunkatella spp.
The main reason for choosing this topic is the need to study the impact of rapidly spreading forest diseases on reforestation and the need to monitor pathogens across the country to prevent their fast spreading.
Käesolev bakalaureusetöö valmis vajadusest uurida viimastel aastatel üha kiiremini levivate seenhaiguste mõju metsauuendusele ning teostada seiret kogu riigi metsades, et saada ülevaadet nende levikust.
The aims of this study were (1) to assess the extent of the damage of fungi on the experimental area of the shelterwood, (2) to study the sporulation of Dothistroma septosporum on two host plants in the arboretum of Estonian University of Life Scienses, (3) to monitor forest diseases across the country and to analyse the renewed data.
Töö eesmärkideks oli (1) seenhaiguste olemasolu ja kahjustuste ulatuse määramine turberaie katsealal Järvseljal kvartalis 276 eraldisel 8, (2) punavöötaudi tekitaja Dothistroma septosporum eoste sporulatsiooni uurimine kahel peremeestaimel Eesti Maaülikooli dendropargis, (3) üle-eestiline metsahaiguste seire teostamine ning uuendatud teabe analüüs.
The analysis of the samples collected from the arboretum acknowledge the spore production of Dothistroma septosporum on Pinus sylvestris and Pinus mugo in autumn.
Eesti Maaülikooli dendropargist kogutud proovide analüüs kinnitab, et Dothistroma septosporum’i sporulatsioon toimub harilikul männil ja mägimännil sügisel.
The samples of this study were collected both from all across Estonia, as well as from Northern Latvia, the research of spore production was conducted in the laboratory of forest pahtology in the Estonian University of Life Sciences.
Töö jaoks koguti proove üle Eesti ning Põhja-Lätist, punavöötaudi eoste produktsiooni uuringuid viidi läbi Eesti Maaülikooli metsapatoloogia laboris.
To achieve those purposes, the symptomatic and asymptomatic pine needle samples were collected from the shelterwood experimental area in Järvselja, from the arboretum of Estonian University of Life Scienses and from the permanent observation sites across Estonia and Northern Latvia.
Eesmärkide saavutamiseks koguti nii sümptomaatilisi, kui ka asümptomaatilisi männiokkaid turberaie katsealalt Järvseljal, Eesti Maaülikooli dendropargist ning üle Eesti asetsevatest seirevõrgustiku püsivaatlusaladelt.
As a result of this study, the symptomatic needles of Dothistroma needle blight were discovered from all the counties of Estonia and a good general condition of the reforestation of the shelterwood experimental area was stated.
Bakalaureusetöö tulemusena leiti punavöötaudi tekitaja (Dothistroma septosporum) sümptomaatilisi okkaid kõigist Eesti maakondadest ning selgus turberaie katseala metsauuenduse hea üldseisund.
The presence of the fruiting bodies and spores were assessed and for the purpose of finding fungi in the latent phase, a DNA analysis was also conducted.
Okastel hinnati erinevate metsahaiguste tekitajate viljakehade olemasolu ja eoste rohkust ning tehti DNA-analüüs, leidmaks latentses olekus metsahaigusi.
The author of this thesis made an interesting discovery of Diplodia sapinea on mountain pine, which is the first observation of the pathogen on a mountain pine substate in Estonia.
Töö autor tegi Eesti Maaülikooli dendropargist seenpatogeeni Diplodia sapinea esmavaatluse mägimännil Eestis.
Diseases of pine regeneration on shelterwood experimental area
Turberaie katsealal männi uuendust kahjustavad metsahaigused ning invasiivsete haigustekitajate monitooring
Continuous cover forest management plan on the example of Kalda estate
Püsimetsa majandamise kava Kalda metsakinnistu näitel
This thesis is based on an example of Kalda estate that is owned by the author, the estate had no previous management plan or any inventory data.
Käesolev töö on koostatud autorile kuuluva metsakinnistu näitel, millel puudus eelnev metsamajandamise kava ja inventeerimise andmed.
At this moment, it is appropriate for forest owners who wish to maintain the ecological diversity as well as the natural design of the forest and still earn profit from management process.
Metsa majandamine püsiva metsa kattega on siiski asjakohane juhul, kui omanik soovib hoida metsa looduslikku ilmet ja mitmekesisust ning samas metsast saada mõningast majanduslikku kasu.
By the results from analysis it can be concluded that the most suitable management system is the combined management system in terms of profit and forest design relationship.
Vastavalt analüüsi tulemustele, on järeldatav, et majandamise strateegiate kombinatsioon on optimaalseim majandusliku kasumlikkuse ja töö autori metsadisaini nägemuse seisukohast.
Continuous cover forestry is not very popular management system in Estonia.
Püsimetsandus on Eestis võrdlemisi vähelevinud metsa majandamise viis.
On the basis of the data, which was collected during the fieldwork, was a comparison between conventional clearcutting orientated management, continuous cover management and combination between these systems.
Töö käigus teostatud takseerimise andmete põhjal on analüüsitud standartset kava, kus teostatakse lageraiet, ning võrreldud püsimetsandusliku metsamajandusliku karakteristikutega koos nende majandamise viiside kombinatsiooniga.
The thesis will find practice on the real management of Kalda estate.
Antud töö leiab tulevikus reaalset kasutust autorile kuuluva Kalda metsakinnistu majandamisel.
Other chemical parameters were similar to the control.
Teised keemilised näitajad olid kontrollvariandiga sarnased.
The chemical-physical parameters of the soil used in the research were determined in September 2020.
Uurimistöös kasutatud mulla keemilis–füüsikalisnäitajad määrati 2020 aasta septembris.
Biochar is a solid pyrolysis product that has been used in South America for thousands of years.
Biosüsi on pürolüüsi tahke produkt, mida on Lõuna–Ameerikas kasutatud juba mitu tuhat aastat.
The experiment had two variants, control and biochar, which were repeated in quadruplicate.
Katses oli kaks varianti, kontroll ja biosüsi, mis olid neljas korduses.
The experiment field was established in May 2011 in a production farm located in the village of Kosova, Ahja municipality, Põlva County.
Põldkatse rajati 2011 aasta kevadel Põlvamaale, Ahja vallas, Kosova külas asuvas tootmistalus.
The research shows that biochar produced from hardwood mixtures can significantly increase the carbon content of bare soils and reduce the density of the soil to some extent, but the main physical and chemical properties of the soil will not be affected by biochar in biennial soil in the long run.
Uurimistööst järeldub, et lehtpuusegust toodetud biosöega saab küll olulisel määral süsiniku sisaldust kahkjal mullal tõsta, ning mingil määral lasuvustihedust vähendada, kuid peamistele mulla füüsikalis– ja keemilistele omadustele biosüsi kahkjal mullal pikemas perspektiivis mõju ei avalda.
Among the chemical parameters of the soil, the biochar variant had a higher soil C content and C/N ratio in all three, N content 0–10 cm and 20–30 cm, and mobile K content 20–30 cm in the soil layer.
Mulla keemilistest näitajatest oli biosöega variandis suurem mulla C sisaldus ja C/N suhe kõigis kolmes, N sisaldus 0–10 cm ja 20–30 cm ning liikuva K sisaldus 20–30 cm mullakihis.
As a result of the research, it was found that the soil of the biochar variant differed from the physical characteristics of the soil from the control parameters only in terms of soil density and specific surface area.
Uurimistulemusena selgus, et mulla füüsikalistest näitajatest erines biosöega variandi muld kontrollvariandi omast ainult lasuvustiheduse ja eripinna poolest.
The biochar used in the experiment was imported from the Biolan charcoal plant located in Selja, Pärnu County.
Katses kasutatud biosüsi toodi Biolani grillsöetehasest, mis asub Pärnumaal Seljal.
The soil density was lower in the 20–30 cm soil layer and the specific surface area was higher in the 0–20 cm layer on biochar variants.
Mulla lasuvustihedus oli biosöega lappidel 20–30 cm mullakihis usutavalt väiksem ja eripind 0–20 cm kihis usutavalt suurem.
The long-term effect of biochar on Fragi-Stagnic Albeluvisol´s properties
Biosöe pikaajalisest mõjust kahkja mulla omadustele
The aim of the bachelor thesis is to study the effect of biochar on the physico-chemical properties of decaying soil 10 years after application to the soil and to evaluate its effect on winter wheat yield.
Biosütt eristab tavalisest biomassist toodetud söest kasutusotstarve, milleks on mulla omaduste parandamine.Töö eesmärgiks on uurida biosöe mõju kahkja mulla füüsikalis–keemilistele omadustele 10 aastat pärast mulda viimist ja hinnata selle mõju talinisu saagile.
The raw material for the char was a mixture of deciduous species dominated by willow and alder. Biochar was produced under slow pyrolysis conditions.
Söe tooraineks oli lehtpuuliikide segu kus domineerisid paju ja lepp.
Even today, they are appreciated for their lightweight construction, fast erection and cheap building costs.
Tänapäeval on nad hinnatud oma kerge konstruktsiooni, kiire püstitavuse ja odava maksumuse poolest.
Timber frame houses have always been one of the most common building type in Estonia.
Puitkarkasshooned on läbi aastate olnud üheks enamlevinud hoonetüübiks Eestis.
The aim of the research is to find the economically optimal insulation thickness in the timber frame structures, which would embrace the greatest potential energy savings.
Töö eesmärgiks on leida majanduslikult optimaalseim puitkonstruktsiooni soojustuse paksus, mis omaks suurimat potentsiaalset energiasäästu.
The research findings show that the more expensive the energy type is, the more thicker must be the insulation.
Uurimustöö tulemustest järeldub, et mida kallim on kütteliik, seda paksem peab olema soojustuskiht.
The cost and the economic viability of the most popular insulation materials of manufacturers ISOVER, Paroc and Rockwool are compared and the cost optimal insulation thickness of electric heating system is found.
Omavahel võrreldakse Eestis populaarsemate tootjate ISOVER, Paroc ja Rockwool soojustusmaterjale, nende maksumust ja majanduslikku tasuvust, ning leitakse kuluoptimaalseim soojustuskihi paksus elektrikütte korral.
In this thesis there are examined different boundary structures and the impact on the choice of the insulation to the envelope cost.
Käesolevas magistritöös uuritakse erinevaid piirdekonstruktsioonide lahendusi ning soojustusmaterjali valiku mõju välispiirde maksumusele.
Moreover, taking into account the thermal characteristics of the mineral wool, you will see that the better thermal insulation the structure has, the less insulation the envelope needs.
Ühtlasi, võttes arvesse villade soojuslikke omadusi, on näha, et mida parem on konstruktsiooni soojapidavus, seda vähem on vaja välispiiret soojustada.
From this master's thesis it is possible for anyone to find a calculation methodology, with what it is possible to find the optimal insulation solution under different heating systems and payback period.
Käesolevast magistritööst on igal inimesel võimalik leida arvutusmetoodika, mille abil saab vastavalt planeeritavale kütteliigile ning konstruktsioonide tasuvusajale arvutada kuluoptimaalseim soojustusmaterjali lahendus.
In addition to the heating energy prices, the cost optimal insulation thickness is also affected by payback period.
Lisaks kütteenergia hinnale, mõjutab välispiirde kuluoptimaalseimat soojustuskihi paksust ka konstruktsiooni tasuvusaeg.
By the payback period of 20 years the cost optimal insulation in an outer wall is ISOVER mineral wool 200mm, in a floor Rockwool wool 250mm and in a roof slab Rockwool mineral wool 350mm.
Tasuvusajaga 20 aastat on kuluoptimaalseimaks soojustuskihiks välisseinas ISOVER vill 200mm, põrandakonstruktsioonis Rockwool vill 250mm ja katusekonstruktsioonis Rockwool vill 350mm.
The results with electrical heating and the payback period of 10 years show that the economically optimum insulation in an outer wall is Paroc wool 200mm, in a floor Rockwool wool 200mm and in a roof slab Rockwool mineral wool 300mm.
Elektrikütte korral on tasuvusajaga 10 aastat majanduslikult optimaalseimaks soojustuskihiks välisseinas Paroc vill 200mm, põrandakonstruktsioonis Rockwool vill 200mm ja katuslaes Rockwool vill 300mm.
Next to all mentioned features before there is an important role on the construction insulation and the insulation material.
Kõigi eelpool nimetatud omaduste kõrval on väga oluline puitkarkasshoone soojapidavus ning konstruktsioonide piisav soojustamine.
And by the payback period of 30 years the cost optimal insulation in an outer wall and roof slab is Rockwool mineral wool 350mm and in a floor Rockwool mineral wool 250mm.
Tasuvusajaga 30 aastat on majanduslikult optimaalseimaks soojustuskihiks seina- ja katusekonstruktsioonis Rockwool vill 350mm ja põrandakonstruktsioonis Rockwool vill 250mm.
Cost-optimal insulation thickness in wooden strucktures
Puitkonstruktsioonide majanduslikult optimaalse soojustuskihi paksuse leidmine
The survey was carried out using a qualitative method of inquiry.
Vilistlaste uuringu läbiviimiseks kasutati kvalitatiivset meetodit küsitluse näol.
The three very important or fairly important main factors in choosing a job are: to test her/himself (92%), good co-workers (91%) and a good salary (88%).
Väga olulised või küllaltki olulised kolm põhifaktorit töökoha valimisel on: enese proovilepanek (92%), head töökaaslased (91%) ja hea palk (88%).
Compared to the surveys carried out in 2005 and 2009 in Estonia, the results of this survey are 7 and 14% smaller.
Eesti mastaabiga võrreldes jäävad need numbrid eelnevalt 2005. ja 2009. aastal läbiviidud uuringutele 7 ja 14% ulatuses alla.
The three very important or fairly important three key factors in getting a job are: Estonian language skills (83%), major specialty/specialties (81%), and English language skills (63%).
Väga olulised või küllaltki olulised kolm põhifaktorit töökoha saamisel on: eesti keele oskus (83%), omandatud peaeriala/erialad (81%) ja inglise keele oskus (63%).