natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the interest of today's increasingly conscious consumption, a comparison of three different construction solutions was also performed by looking at CO2 emissions and input energy.
Tänapäeva üha teadlikuma tarbimise huvides teostati ka kolme erineva konstruktsioonilahenduse võrdlus CO2 emissiooni ja sisendenergia alusel.
Also, the construction and assembly work required to operate one or another complex was unified.
Samuti unifitseeriti ühe või teise kompleksi käitamiseks vajalikud ehitus ja montaažitööd.
Such a synthetic comparison was guided by assumption that the volume of wastewater is constant and corresponds to the capacity of the base object.
Sellise sünteetilise võrdlemise juures juhinduti eeldusest, et käideldava heitvee maht on konstantne ning vastab baasobjekti võimsusele.
Calculations supporting analysis and conclusions were based on the real construction volume of the monolithic concrete tanks and current prices on the construction market were taken into consideration, both in terms of work and other resources.
Analüüsi ja järeldusi toetavate arvutuste juures tugineti reaalse objekti monoliitraudbetoonist mahutite ehitusmahule ning võeti arvesse ehitusturul valitsevaid hetke hindasid, seda nii tööde kui ka muude ressursside osas.
Herein thesis there were three different constructive solutions of reservoirs being compared, considering both the complexity of erecting these as well as specific financial factors, which affect directly budgeting and hence have an essential meaning of the final cost of the construction object.
Käesolevas lõputöös võrreldi omavahel kolme erinevat reservuaaride konstruktiivset lahendust, arvestades sealjuures nii nende püstitamiseks vajaliku ehitustöö teostamise keerukust, kui ka konkreetseid rahalisi tegureid, millised mõjutavad otseselt eelarve koostamist ning omavad seeläbi olulist tähendust ehitusobjekti lõppmaksumuse määramisel.
This thesis should interest manufacturers of ready-made concrete products from the point of view of whether it is expedient to establish such production in Estonia.
Koostatud lõputöö võiks huvi pakkuda betoonvalmistoodete tootjatele seisukohast, kas on otstarbekas selline tootmine ka Eestisse rajada.
The reason for the unification created, was the fact that a more precise approach would have required making a construction project, either on prefabricated reinforced concrete tanks or on the polyethylene reservoir park, and it would have gone out of the scope of this work.
Loodud ühtsustamise põhjuseks oli asjaolu, et täpsem lähenemine eeldanuks ehitusprojekti loomist, seda kas monteeritavast raudbetoonist mahutitele või siis polüetüleenmahutite pargile ning see väljunuks käesoleva töö mahust.
The cost-based and ecological footprint analysis proved that the best solution is to use prefabricated reinforced concrete tanks.
Teostatud maksumuspõhisel ja ökoloogilise jalajälje analüüsil osutus parimaks lahenduseks monteeritavast raudbetoonist mahutite kasutamine.
For the proposed approach there were analysed design solutions in construction technology differences emanating from the technology needed for certain types of work.
Kavandatud lähenemise tarbeks analüüsiti vaadeldavate konstruktsiooni lahenduste ehitustehnoloogilisi erinevusi lähtuvalt vajalike tööde tehnoloogiat arvestades.
To make the necessary comparison there were reservoirs of montaged reinforced concrete elements and small capacity container parks made of polyethylene placed into the same construction environment.
Vajaliku võrdluse läbi viimiseks paigutati samasse ehituskeskkonda ka monteeritavatest raudbetoon elementidest reservuaarid ning polüetüleenist väikesemahuliste mahutite park.
Cost based analyse of different reservoirs construction solutions – a project based approach
Mahutite erinevate konstruktsiooniliste lahenduste võrdlus maksumuspõhisel lähenemisel (objektipõhine analüüs)
When evolving the construction the hermetic chamber’s necessity should be taken into consideration.
Konstruktsiooni edasiarendusel tuleks arvesse võtta hermeetiliste kambrite vajalikkust.
The project which was carried out by Palmet LLC was made without any technical drawings and was approached experimentally, that is why it is important to give feedback to this present work.
Palmet OÜ poolt läbi viidud projekt teostati ilma tehniliste joonisteta ning läheneti projektülesandele eksperimentaalselt, mistõttu on oluline tehtud tööle anda tagasisidet.
The results of the additional pontoon analyse shows that utilising 26000N according to the pontoon mass, the pontoon’s frame construction’s strength reserve is fifteen-fold and one pontoon’s whole mass was 2671 kg and the load-bearing capacity was 6629 kg.
Lisapontooni analüüsi tulemusena saadi teada, et vastavalt pontooni massile rakendades 26000N on pontooni raamkonstruktsiooni tugevusvaru 15 kordne ning ühe pontooni kogumass ja kandevõime tuli vastavalt 2671 kg ja 6629 kg. Ankrujala hüdrosilindri maksimaalne jõud rakendamisel on 349352N.
To understand the construction of the pontoons it was neccessary to study different pontoons and their construction solutions.
Mõistmaks pontoonide konstruktsioonilist lahendust oli vajalik uurida erinevaid pontoone ja nende lahendusi.
The 3D model and technical drawings were made in the Solid Edge 2015 program.
Sealhulgas anti ülevaade Palmet OÜ lisapontoonide ehitusprotsessist, leiti pontoonide kandevõime ja mass, koostati Solid Edge 2015 keskkonnas 3D mudel ja tehnilised joonised.
Additional pontoon solution for a amphibious excavator
Ujuva ekskavaatori lisapontoonide lahendus
The present bachelor thesis did a research about building additional pontoons for an amphibious excavator and examined its parameters and endurance based on Palmet LLC’s experience.
Käesolev bakalaureusetöö uuris Palmet OÜ kogemuste põhjal ehitatud ujuva ekskavaatori lisapontoone, nende parameetreid ja vastupidavust.
Due to previously mentioned circumstances the aim of the present paper was to analyse the solution of the additional pontoons which were built by Palmet LLC.
Sellest lähtuvalt seati töö eesmärgiks analüüsida Palmet OÜ’s ehitatud lisapontoonide lahendust.
Regional Competitiveness of Estonian Counties in 2010 to 2017
Eesti maakondade regionaalne konkurentsivõime 2010-2017
To evaluate the competitiveness the Author created indices in 4 areas: human capital; social capital; entrepreneurship and economic development; and safety and wellbeing.
Konkurentsivõime hindamiseks kasutati töös maakondade lõikes indeksite loomist neljas valdkonnas: inimkapital, sotsiaalne kapital, ettevõtlus ja majandusareng ning turvalisus ja heaolu.
Based on the analysis and findings the counties were split into three categories: high, medium and low competitiveness regions.
Analüüsi tulemusel jagati maakonnad kolme katekooriasse: kõrge, keskmise ja madala konkurentsivõimega regioonid.
Counties have been ranked by the most competitive to least competitive.
Maakonnad järjestati kõige kõrgema konkurentsivõimega maakonnast kõige nõrgema konkurentsivõimega maakonnani.
Average competitiveness group is made out of Saare, Pärnu, Võru, Viljandi ja Järva counties.
Keskmise konkurentsivõimega grupis on Saare, Pärnu, Võru, Viljandi ja Järva maakond.
Counties with high competitiveness are: Harju, Tartu, Lääne, Hiiu ja Rapla counties.
Kõrge konkurentsivõimega on Harju, Tartu, Lääne, Hiiu ja Rapla maakond.
The indices were based on information obtained from Statistics Estonia and other similar sources and are relating to 2010-2017 period.
Indeksid koostati Statistikaameti jt allikatest pärit andmete alusel perioodi 2010- 2017 kohta.
The counties with lowest competitiveness are Jõgeva, Valga, Lääne-Viru, Põlva ja Ida-Viru Counties.
Kõige madalama konkurentsivõimega piirkonnad on Jõgeva, Valga, Lääne-Viru, Põlva ja Ida-Viru maakond.
Estonian current regional politics emphasises that different counties should push for development in the areas where they have the highest competitiveness.
Eesti praegune regionaalpoliitika rõhutab, et erinevad piirkonnad peaks panustama oma arengus sellele, milles nad on kõige konkurentsivõimelisemad Töö eesmärk on välja selgitada Eesti maakondade regionaalne konkurentsivõime nende omavahelises võrdluses perioodil 2010-2017.
Safety and social wellbeing indices were based on: reported crimes per 1000 residents during 2010- 2016, average unemployment rate in 2010-2016; relative poverty percentage during 2010-2016, years of healthy life, average rate of disabled people in 2010-2016 and the change in number of disable people from the total population during 2010-2016.
Turvalisus ja sotsiaalne heaolu moodustasid: registreeritud kuritegude arv 1000 elaniku kohta perioodil 2010-2016, keskmine tööealiste töötuse määr protsentides aastatel 2010- 2016, keskmine suhtelise vaesuse määr protsentides 2010-2016, tervena elatud aastad, keskmine puudega inimeste arv 2010-2016 aastal ning puudega elanike koguarvu muutus perioodil 2010-2016.
Indices for entrepreneurship and economic development are based on: average pay per county in 2017; the change in average pay during 2010-2017; economically active businesses per 1000 resident in 2017, the change in economically active businesses during 2010-2017; Gross Domestic Product (GDP) per resident during 2017 and changes in GDP per resident in 2010-2017.
Ettevõtlus ja majandusarengu indeksite aluseks valiti: keskmine töötasu maakonna kohta 2017.aastal, keskmise palga muutus perioodil 2010-2017, majanduslikult aktiivsete ettevõtete arv 1000 elaniku kohta aastal 2017, majanduslikult aktiivsete ettevõtete arvu muutus 2010-2017, SKP maakonnas elaniku kohta aastal 2017 ning SKP muutus elaniku kohta 2010-2017.
To evaluate the human capital the author used: population; changed in population between 2010 and 2017; the prognosis of population up to year 2030; net migration rate per 1000 residents; working population, 15-64 years old, changes; and rate of natural increases per 1000 residents during the 2010-2017 period.
Inimkapitali hindamiseks kasutati: rahvaarvu, rahvastikuarvu muutus perioodil 2010- 2017, rahvastiku prognoos aastani 2030, rändesaldo muutus 1000 elaniku kohta, tööealise, 15-64 aastaste, elanikkonna muutus ning loomuliku iibe üldkordaja 1000 elaniku kohta perioodil 2010-2017.
For social capital analysis the author compared: the percentage of population having an higher education between 2010 and 2016; amount of economically active non-profit organisation per 1000 residents, the participation in voluntary activities based on 2013 study; the percentage of population taking part in communal work in 2016; the percentage of participants in cultural life; and percentage of voters in 2017 elections.
Sotsiaalse kapitali analüüsimiseks võrreldi: kõrgharidusega tööealise elanikkonna osakaal perioodil 2010-2016, majanduslikult aktiivsete mittetulundusühingute arv 1000 elaniku kohta, vabatahtlikes tegevustes osalenute protsent 2013. aasta uuringu põhjal, 2016. aastal toimunud talgutel osalejate protsent rahvaarvust; kultuurielus osalenute protsent 2017. aastal ning 2017. aasta valimistel osalenute hääletajate protsent.
The research topic of this Master`s Thesis is important on national level and also to local government and landowners.
Töös käsitletud uurimisvaldkond on oluline nii riiklikul tasandil, kohalikele omavalitsustele kui ka maaomanikele.
In the empirical part of the Master`s Thesis, Agriculture and Food Board (AFB) data from the years 2020 and 2021 and cadastral unit data from the years 2010 and 2021 and engineering design in 10 parishes were analysed and land improvement systems data regarding restrictions and land improvement register map were observed.
Töö empiirilises osas analüüsiti Põllumajandus- ja Toiduameti (PTA) 2010.a ja 2021.a andmeid ja 2010. ja 2021. a katastriüksuste andmeid, analüüsiti kümne valla üldplaneeringuid ning vaadeldi maaparandussüsteemide kohta käivaid andmeid kitsenduste ja maaparandusregistri kaardilt.
The majority of cadastral units (89,1%) whose intended use was changed, intended purpose of the land has been ended (deleted) in land improvement register.
Enamustel katastriüksustel (89,1%), millel sihtotstarvet muudeti, on maaparandusregistris kasutusotstarve lõpetatud ehk kustutatud.
The aim of the Master`s Thesis is to clarify requirements for land use changes in field of land improvement and their reflection in planning in Harju county parishes and land use changes in field of land improvement in compared of the years 2020 and 2021.
Magistritöö eesmärgiks on selgitada välja Harjumaa valdade maaparandusalade maakasutuse tingimuste kajastumine planeeringutes ning maaparandusaladel toimunud maakasutuse muutused võrreldes aastaid 2010 ja 2021.
In the parishes near capital city Tallinn, the intentions for changing intended purpose of the land were to gain building rights to the land.
Tallinna linna lähistel asuvatel valdadel on maaparandusaladel muudetud maakasutuse sihtotstarvet selleks, et saada maadele ehitusõigust.
10,1% of the changed intended purpose of the cadastral units were remained in land improvement register.
Maaparandusregistrisse jäi alles 10,1% muudetud sihtotstarbega katastriüksuseid.
Achieving the aim, Estonian spatial planning and Land Improvement Act were read up on.
Eesmärgi saavutamiseks tutvuti Eesti planeeringutesüsteemi ning maaparandusseadusega.
The majority of the changes were about changing agriculture land into residential land.
Kõige ulatuslikumalt on muudetud põllumaad elamumaaks.
Results showed greater or smaller scale changes in intended use of land in each observed parishes.
Tulemustest selgus, et igas vallas on maa sihtotstarbe muutmised toimunud vähemal või suuremal määral.
As the need for construction of building is increasing, then there is need for proper planning for intended use of land.
Kuna ehitussurve suureneb, siis on vaja maakasutuse planeerimise jätkusuutlikkuse tagamiseks planeeringutes täpsemaid suuniseid maaparandussüsteemidele jääva maa osas.
In addition, no data regarding polder areas were on neither restriction map nor on web maps of AFB.
Samuti ei kajastu kitsenduste kaardil ega PTA kaardirakendusel andmeid poldrialade kohta.
Land improvement systems that are registered in land improvement register can be found in the restriction map of Land Board and in web maps of AFB.
Maaparandusregistris registreeritud maaparandussüsteemid on leitavad Maa-ameti kitsenduste kaardil ja Põllumajandus- ja Toiduameti (PTA) kaardirakenduses.
Changes in land usage in the field of land improvement on the example of Harju county parishes
Maakasutuse muutused maaparandusaladel Harjumaa valdade näitel
No data can be found on field of land improvement, that previously were in in land improvement register.
Nende maaparandusalade kohta, mis varasemalt olid maaparandusregistris ei ole andmed leitavad.
Assessing the International Competitiveness of Estonian dairy products from 2004 to 2014 on butter and milk fat example
Rahvusvahelise konkurentsivõime hindamine Eesti piimatoodetele 2004-2014 või – ja piimarasvade näitel
In conclusion butter and milk fat has competiteveness to compete compare to the world`s trade market.
Töö tulemusena jõuti järeldusele, et või- ja piimarasvad on võrreldes maailma kogukaubandusega konkurentsivõimelised.
In the second part of the paper collected figures are analysed and compared to the butter and milk fat competitiveness based on International trade revealed comparative advantage index.
Töö teises pooles analüüsitakse kogutud arvandmete põhjal või – ja piimarasvade konkurentsivõimet läbi väliskaubanduse ilmutatud suhtelise eelise indeksiga.
This study paper aim was to analyse competitiveness of butter and milk fat, through the method of comparative advantage, which was produced in Estonia.
Käesolev bakalaureusetöö eesmärgiks oli analüüsida Eestis toodetud või - ja piimarasvade konkurentsivõimet läbi suhtelise eelise meetodi.
This paper provides a review of the competitiveness of the Estonian dairy sector and explanations about the measures.
Uurimustöö esimeses pooles antakse ülevaade konkurestivõime olemusest ja seda mõõtvatest teguritest.
But in the last two years the production of staple feed has been lower than the need of animal husbandry.
Aga viimasel kahel aastal on põhisöötade tootmine olnud siiski väiksem, kui selle vajadus loomakasvatuses.
The Agro-economical Analysis of Kärla Põllumajandusühistu in 2012-2014
Kärla Põllumajandusühistu agromajanduslik analüüs aastatel 2012-2014
Crop production self-cost was compared over the years to understand which factors caused self-cost changes.
Võrreldi taimekasvatustoodangu omahindasid aastate lõikes, missugused tegurid põhjustasid omahinna muutusi.
More renewal of the grasslands have been started in 2012 when every year reclaim 122 hectares and in 2012-2014 were renewed 440 hectares.
Rohkem on alustatud rohumaade uuendamisega alates 2012 aastast, kui uuendati 122 ha, kolme aastaga 2012-2014 uuendati kokku 440 hektarit.
The company has 1451 hectares arable land for food production which should cover basic fodder in animal husbandry.
Ettevõttel on 1451 ha haritavat maad söödatootmiseks, mis peaks täielikult ära katma põhisööda vajaduse loomakasvatuses.
The investigation revealed that the company has invested strongly in livestock buildings, animal welfare and technology in previous years, that will be seen in growing milk production which is 10267 kilograms in 2014.
Uurimise käigus selgus, et ettevõte on eelnevatel aastatel tugevalt investeerinud loomakasvatushoonetesse, loomade heaolusse ja tehnikasse, mida näitab piimatoodangu pidev tõus, mis 2014 aastal oli JKK andmetel 10267 kg lehma kohta.
However, it is seen that the company´s investment in the renewal of the lands have been remained in the background, 180 hectares of grassland have been totally renewal in five years 2007-2011, it is decidedly too few.
Samas on näha, et ettevõtte investeeringud maade uuendamisse on jäänud tahaplaanile, 5 aasta jooksul 2007-2011 on rohumaid uuendatud kokku 180 ha, mida on ilmselgelt vähe.
In the research it is revealed that the company should reclaim more land than before, about 200-250 hectares in year, that will increase the yield of grassland and will get rid of land resources.
Uurimistöö käigus selgus, et ettevõte peaks senisest rohkem uuendama rohumaid ca 200-250 ha aastas, sellega tõstetakse rohumaade saagikust ja vabaneb maaressurssi.
It was predicted the cost of development, when to invest in the renewal of grassland and change the land use structure.
Prognoositi omahinna kujunemist, kui investeerida rohumaade uuendamisse ja muuta maakasutusstruktuuri.
To find the solutions to increase the food production, were studied the company soils and land use.
Selleks, et leida lahendusi söödatootmise suurendamiseks, uuriti ettevõtte muldasid ja maakasutust.
This will give the opportunity to grow cereal for own animals and it makes company more efficient.
See annab võimaluse kasvatada teravilja oma loomade tarbeks, muutes ettevõtte tegevuse läbi maaressursi efektiivsema kasutamise veelgi kasumlikumaks.
The main cause of reclaiming more lands was to get larger quantities grass and bigger crop.
Suurema rohumaade uuendamise põhjuseks oli see, et saada kvaliteetsemat ja suuremat saaki oma maadelt, et kasutada maaressurssi efektiivsemalt.
The aim of this research was to compose Kärla Põllumajandusühistu agro-economic analysis about feed production and land use.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks oli koostada agromajanduslik analüüs Kärla Põllumajandusühistu söödatootmise ja maakasutusstruktuuri kohta aastatel 2012-2014.
Data was about soil types, granulometrys, fertility and soil analysis in 2013.
Muldade uurimisel kasutati Põllumajandusuuringute Keskuse Mullaseire büroo käest saadud andmeid ettevõtte mullaliikide, -lõimiste, -boniteetide ja 2013 aastal tehtud mullaanalüüside kohta.
Based on the survey results and interviews, the author concluded that non-financial corporations’ and professional bodies’ awareness of anti-money laundering system and regulations is currently relatively good, further, it has considerably improved in the past 10 years.
Uuringu tulemustest lähtuvalt jõudis autor järeldusele, et mittefinantsteenuseid pakkuvate kohustatud ettevõtjate ja kutsetöötajate teadlikkus on viimase 10 aasta on jooksul muutunud tunduvalt paremaks.
The purpose of this master’s thesis is to analyse the awareness of the non-financial entities of the anti-money laundering regulations valid in Estonia and to clarify the specific vulnerabilities in fulfilling the due diligence as well as the duty to report suspicious activities.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on analüüsida mittefinantsteenuseid pakkuvate kohustatud isikute teadlikkust rahapesu tõkestamise süsteemist Eestis ning selgitada probleemkohti hoolsus- ja teatamiskohustuse täitmisel.
Awarness of designated non-financial business and professions of the money laundering prevention system in Estonia
Mittefinantsteenuseid pakkuvate kohustatud isikute teadlikkus rahapesu tõkestamise süsteemist Eestis
Money laundering is a complex process and an issue facing countries worldwide.
Rahapesu on protsess, mille käigus üritatakse varjata rahaliste vahendite ebaseadusliku päritolu.
Due to the negative impact of money laundering, countries have started to pay greater attention to its prevention.
Samuti on tõusnud ka läbiviidud rahapesualaste koolituste arv, mis on põhialus teadlikkuse tõstmiseks.
In addition, to complement the analysis, a semi-structured interview with the Financial Intelligence Unit (FIU) and R.O.S Law Office experts was carried.
Antud töö raames viidi läbi poolstruktureeritud ankeetküsitlus mittefinantssektori ettevõtjate ja kutsetöötajate seas ning teostati intervjuud rahapesu tõkestamise ala ekspertidega.
Instruments to combat money laundering are developed at an international level providing solutions to both financial and non-financial institutions, as well as to other reporting parties.
Iga aastaga tõuseb Rahapesu andmebüroole edastatud teatise arv ning mittefinantssektori osakaal teatajate hulgas kasvab.
As part of the empirical study of this master's thesis, a semi-structured questionnaire was carried out among obliged non-financial entities and professional bodies.
Empiirilise uuringu käigus selgitati välja ka peamisi probleemkohti, mille tõttu mittefinantssektori kohustatud isikud ei pruugi täita hoolsus-ja teatamisekohustusi.
Therefore, both the members and management must ensure economic and social aspects of capacity.
Seega peavad nii ühistu juhtkond kui liikmed tagama nii majanduslike kui sotsiaalsete aspektide suutlikkuse.
For conclusion, co-operation depends on the interests of the members of the cooperative activities and contribute to the interaction between them.
Ühistegevuslik koostöö sõltub liikmete huvidest panustada ühistu tegevusele ning omavahelisele suhtlemisele.
The loyalty of members to dairy intermediary in Estonian cooperatives"
Liikmete lojaalsus ühistule piimatoodangut vahendavates Eesti tulundusühistutes
thesis is „The loyalty of members to dairy intermediary in Estonian Cooperatives".The goal of the given thesis is to clarify the degree to which the members and management of the Estonian dairy intermediary cooperatives involved in the distribution of the milk output would estimate the importance of different aspects of loyalty and which kind of benefits would make the members join the association.
Töö eesmärgiks on välja selgitada kui oluliseks hindavad piimatoodangut vahendavate Eesti tulundusühistute liikmed ja juhtkond erinevaid lojaalsuse aspekte ning missugused kasutegurid mõjutavad liikmeid ühistuga liituma.
Adolescents’ expectations are realistic, rather than unattainable.
Teismeliste ootused on pigem reaalsed, kui teostamatud.
Inaction and boredom can affect young people’s behaviour.
Tegevusetus ning igavus aga võib mõjutada noorte käitumist.
Teenagers and outdoor recreation.
Teismelised ning rekreatsioon.
This study was designed primarily to obtain and overview of contemporary Estonian teenagers leisure habits, as well as their opinions and expectations.
Kõnealuse uuringu eesmärk oli eeskätt saada ülevaade tänapäeva Eesti teismeliste rohealade kasutamisharjumustest, samamoodi nende arvamustest ning ootustest.