natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It turned out that the average spur length of flowers in woodlands, in darker habitation is a little more than the spur length of flowers in open grasslands and juniper fields.
Selgus, et metsas kasvavate ehk varjulisemate kasvukohtade taimede kannuse pikkus on keskmiselt veidi suurem valgusküllastel niitudel ja kadastikes kasvavate taimede kannusest.
The same longitudinal trend was revealed with the spur lengths.
Ka kannuse pikkuse puhul eksisteerib vähenemine samadel suundadel.
It turned out that the spur lengths of P. bifolia are from 24 mm to 45 mm and for P. chlorantha from 17 mm to 37 mm.
Andmete põhjal selgus, et kahelehise käokeele kannuse pikkused jäävad vahemikku 24-45 mm ja rohekal käokeelel 17-37 mm.
A small correlation for both species was revealed for spur length regressing from south to north.
Ilmnes, et mõlemal liigil on kannuse pikkuse ja laiuskraadi vahel väike korrelatsioon, s.t. kannuse pikkus väheneb lõunast põhja suunas.
The situation where the spur of P. bifolia is on average longer than the spur of P. chlorantha exists in Scandinavia, in other parts of Europe, for example in the British Isles, the opposite situation has been described.
Keskmine kannuse pikkus kahelehisel käokeelel on 32,1 mm ja rohekal 25,2 mm. Olukord, kus kahelehise käokeele kannus on keskmiselt pikem roheka omast, eksisteerib lisaks Eestile ka Skandinaavias, mujal Euroopas, näiteks Briti saartel, on kirjeldatud vastupidist olukorda.
Morphological comparison of the parts of the inflorescence important for pollination of the Platanthera species in Estonia
Eesti käokeelte tolmeldamise jaoks oluliste õietunnuste morfoloogiline võrdlus
It was found out that there is no such correlation between the size of the inflorescence and latitudinal position, but the size of the infloresence regresses from east to west for P. chlorantha and from west to east for P. bifolia.
Õie suuruse ja laiuskraadi vahel otsene seos puudub, küll aga võis täheldada õie suuruse vähenemist ida-lääne suunal rohekal käokeelel ja lääne-ida suunal kahelehisel.
We calculated flower area, data analysis was performed in R package ver. 2.10.1 (2009-12-14) and comparison with the results of other similar studies in Europe.
Seejärel analüüsiti andmeid ja võrreldi neid mujal Euroopas teostatud uurimistöödega andmetega.
We collected data on spur lengths, the size of inflorescences and the light conditions in the populations of Platanthera bifolia and P. chlorantha.
Selleks kogus autor R. Batemani ja R. Sextoni metoodikat eeskujuks võttes andmed kahelehise ja roheka käokeele kannuse ja õie suuruse ning kasvukohtade valgustatuse kohta, teostades koos EMÜ Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Botaanika osakonna töötajatega välitöid.
Spur length’s dependence on the light conditions in the habitation was investigated.
Kontrolliti, kas kannuse pikkus oleneb kasvukoha valgustingimustest.
The climate data from Estonian Meteorological and Hydrological Institute, Viljandi and Jõgeva stations was used.
Töös kasutatud kliima andmed on saadud Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) Viljandi ja Jõgeva meteoroloogiajaamadest.
The aim of the thesis is to analyze the effect of climate to radial growth of Silver birch in Aegopodium site type and to compare also tree-ring width measurements with Lintabdevice of two different measurers (Ando Lilleleht and Evar Dubolazov).
Käesoleva lõputöö eesmärk on analüüsida ilmastiku mõju kase radiaalsele juurdekasvule naadi kasvukohatüübis ning võrrelda, kas kahe mõõtja poolt (Ando Lilleleht ja Evar Dubolazov) tehtavad aastarõngaste mõõtmised LINTAB’iga on süstemaatiliselt erinevad proovialade kaupa.
The results of study show that relationships between climate and radial growth on plots was influenced significantly from temperature of summer months and precipitation of previous year August.
Käesoleva lõputöös tehtud korrelatsioonanalüüsi ja regressioonanalüüsi tulemusel selgus, et kliimanäitajate ja radiaalse juurdekasvu vahelise seost mõjutasid enamasti statistiliselt oluliselt keskmine temperatuur suvekuudel või sademed kasvule eelneva aasta augustikuul.
Effect of climate on radial growth of Silver birch in Aegopodium site type
Ilmastiku mõju kase radiaalsele juurdekasvule naadi kasvukohatüübis
The results of t-test show that tree-ring measurements from two different measurers were systematically different, but derived from the data chronologies were quite similar.
Käesolevas töö t-testi keskmiste võrdlemine paari kaupa, võrreldi kahe mõõtja poolt mõõdetud keskmisi aastarõngaste laiusi proovialade kaupa, tulemusel selgus, et nõutava mõõtmistäpsuse (0,01mm) tõttu on mõõtjate poolt tehtavad mõõtmised süstemaatiliselt erinevad.
Ttest (paired two sample for means) was used to analyze measurements of two different measurers.
Kahe mõõtja vaheliste süstemaatiliste erinevuste leidmiseks kasutati t-Test: Keskmiste võrdlemine paarikaupa.
The correlation analysis and regression analysis was used to study the relationship between climate data (temperature, precipitation) and radial growth of Silver birch.
Selleks, et ilmastiku mõju kase radiaalsele juurdekasvule välja tuleks tehti viiel proovialal regressioonianalüüs ja korrelatsioonianalüüs.
For that reason both classifications are important and one of them cannot replace the other.
Seega on mõlemad klassifikatsioonid vajalikud ning üks ei saa asendada teist.
It was not possible to find previous surveys on the topic of the study.
Antud teema kohta ei ole õnnestunud leida varasemaid uuringuid.
To solve different tasks, is necessary to use different classifications.
Erinevate ülesannete lahendamisel tuleb kasutada erinevaid klassifikatsioone.
As this topic is interesting, it is possible to develop this Bachelor’s thesis in the Master’s level.
Kuna antud teema on huvitav, on võimalik bakalaureusetööd edasi arendada magistri tasemes.
However, the topic is relevant because there are different classifications of land reserve and the relationship between them is not always clear.
Siiski on teema aktuaalne, sest maafondi kohta on erinevaid klassifikatsioone ning nende omavaheline suhe ei ole alati selge.
Relationship between classifications of land type and land cover in Estonia
Kõlvikute ja maakatte tüüpide klassifikatsioonide suhe Eestis
The objectives to do the work successfully were as following: Clarify the matter of classification and aims theoretically Define the concept of land type and land cover Construct a matrix to compare division of CORINE land cover types and land types and analyse constructed matrix Comparing classifications it was found out that there are some similar and coincidental phenomena but it is not possible to conform classifications one by one.
Eesmärgid töö edukaks koostamiseks olid järgmised: selgitada teoreetilises plaanis klassifitseerimise olemust ja eesmärke, defineerida kõlviku ja maakatte mõiste sisu, koostada maatriks CORINE maakatte tüüpide ja ETAKi kõlvikut jaotuste võrdlemiseks ning analüüsida koostatud maatriksit.
The aim of present survey is to clarify the relationship between two different classifications (land type and land cover) that characterise land reserve, similarities and differences of those classifications.
Käesoleva uurimustöö eesmärgiks on välja selgitada kahe erineva maafondi iseloomustava klassifikatsiooni (kõlvik ja maakattetüüp) omavaheline suhe, nende klassifikatsioonide erinevused ja ühisjooned.
Important data for the survey were the classification division schemes of CORINE land cover and ETAK land type.
Töö koostamiseks vajalikud andmed olid CORINE maakatte tüüpide ja ETAKi kõlvikute jaotuse klassifikatsiooniskeemid.
Ergonomics of working environment in the beauty service company
Töökeskkonna ergonoomika iluteenindusettevõttes
Survey was applied in order to get better insight into operating environment and focus on different details, building materials, working positions and workload, equipment, personal protection aids.
Uurimistöö eesmärgiks oli analüüsida ja hinnata Jaamamõisa Ilusalong OÜ töökeskkonda, teha järeldusi ning anda soovitusi turvalisema ja ergonoomilisema töökeskkonna loomiseks.
In questionnaire Cornell Musculoskeletal Discomfort Questionnaires was used to identify body parts which are making ache, pain and discomfort the most.
Cornelli ülikoolis väljatöötatud meetodil põhineva ankeetküsitlusest selgus, et kõige enam valu või ebamugavustunnet on juuksuritel ala- ja ülaseljas ning kaelas.
The survey revealed that in the nail technician workplace has insufficient space for working.
Küünetehnikul on tööd tehes selg küürus, sest töölaud on liiga madal ja küünetehniku töölaual on töötamiseks vähe ruumi.
The measured risk factors were air temperature, air velocity, relative humidity and lighting.
Külmal aastaajal oli keskmine õhu suhteline niiskus 43 % ja soojal aastaajal 27 %.
The aim of the bachelor thesis is investigate risk factors in Jaamamõisa Ilusalong Ltd working environment in order to improve working environment of the beauty service company.
Keskmine valgustustihedus külmal aastaajal oli 537 lx ja soojal aastaajal 1051 lx. Juustepesija töökohal ja puhkeruumis oli külmal aastaajal valgustustihedus alla 100 lx ja soojal aastaajal veidi üle 100 lx, mis tähendab, et tuleb paigaldada valgustid juustepesija töökohale ja puhkeruumi.
It became evident that the body parts associated with pain and discomfort the most are upper back, lower back and neck.
Valu või ebamugavustunde vähendamiseks tuleb teha puhkepause, mille ajal venitada ja võimalikult palju tuleb teha tööd istudes.
Measurement and data processing included measuring the risk factors and making sure they are in correspondence with the cutoff values pointed out in Estonian laws.
Valu või ebamugavustunne on tekkinud sundasenditest, kuid töötajate sõnul tuvastatud vaevused töötegemist olulisel määral ei sega.
To provide long-term viability productiveness has to be increased.
Pikaajalise elujõulisuse tagamiseks tuleks tootlikkust tõsta.
The BA thesis consists of a theoretical and an empirical part, is divided into three chapters and includes five drawings, six charts and 19 formulas.
Töö koosneb teoreetilisest ja empiirilisest osast, mis on jaotatud kolmeks peatükiks, sisaldades viis joonist, kuus tabelit ning 19 valemit.
The bachelor´s thesis is written in Estonian.
Käesolev bakalaureusetöö on kirjutatud eesti keeles.
The maximal commercial growth rate that can be achieved maintaining the existing financial situation and not using external financing is about 30%.
6) Maksimaalne aastane müügikasvumäär, mille piimatootja võib saavutada, säilitades olemasolevad finantsnäitajad ja mitte kasutades välist finantseerimist on ca 30%.
The resources are not used effectively, every unit of money placed in resources produces too little sales turnover.
3) Varasid kasutatakse ebaefektiivselt, iga varade alla paigutatud rahaühik teenib liiga vähe müügikäivet.
Those data and the ratios calculated on the basis of them are compared to the data of FADN referring to the group with the same economic size (>=250 ESU) and the same type of production.
Nimetatud andmeid ja nende põhjal välja arvutatud suhtarve on võrreldud FADN-i andmetega sama tootmistüübi ja majandusliku suurusega (>=250 ESU) grupi keskmiste kohta.
In the first chapter a viable farm is described, mostly leaning on „Financing Your Farm – a Practical Guide to Financial Growth", a book published by the Association of Bankers of Australia.
Esimeses peatükis kirjeldatakse elujõulist farmi, tuginedes põhiliselt Austraalia Pankurite Assotsiatsiooni poolt välja antud raamatule „Financing Your Farm – A practical guide to financial growth".
More attention could be paid to the feasibility of cash management.
Tähelepanu tuleks pöörata rahajuhtimise otstarbekusele.
Firstly, the need for finding external financial sources is described and supported by formulas.
Esmalt on kirjeldatud ning valemite abil seletatud väliste finantseerimisallikate vajaduse leidmist.
On the basis of this book the factors that influence the viability of enterprises are studied.
Nimetatud raamatu baasil uuritakse tegureid, mis mõjutavad ettevõtte elujõulisust.
Secondly, the prognosis of potential growth of net turnover has been explained and the interior and follow-up growth rate is calculated.
Teiseks on selgitatud ettevõtte netokäibe potentsiaalse juurdekasvu prognoosimist, arvutades välja jätku- ja sisekasvumäär.
In the second chapter the perspectives of growth of a dairy farm are assessed.
Teises peatükis on leitud võimalused piimatootja kasvuperspektiivide hindamiseks.
The evaluation of dairy producer´s viability and future perspectives on the example of Sargvere PÜ
Piimatootja elujõulisuse ja tulevikuperspektiivide hindamine Sargvere PÜ näitel
In the third chapter the data from annual reports on economic years 2007 – 2011 of Sargvere PÜ are used.
Kolmandas peatükis on kasutatud spetsialiseeritud piimatootja Sargvere PÜ majandusaasta aruannete andmeid aastatel 2007 – 2011.
Further on, the economic factors are described, which determine the economic situation of an enterprise and enable us to assess its short- and long-term viability.
Seejärel kirjeldatakse majandusnäitajaid, mille abil on võimalik ettevõtte majanduslik olukord kindlaks määrata ning lühi- ja pikaajalisele elujõulisusele hinnang anda.
At the end of the chapter the problems that can reduce the viability of an enterprise are described.
Peatüki lõpus on kirjeldatud probleeme, mis kahandavad elujõulisust.
On the basis of the particulars and their dynamics the short- and long-term viability of Sargvere PÜ and its future perspectives are assessed.
Saadud näitajate ja nende dünaamikate põhjal on antud hinnang Sargvere PÜ lühi- ja pikaajalisele elujõulisusele ning tulevikuvõimalustele.
The objective of the study can be considered to be achieved.
Koostaja arvates sai töö eesmärk täidetud.
A good enough long-term paying capacity allows to make all payments in time.
2) Pikemas perspektiivis on maksevõime samuti väga hea, kõik kohustused on võimalik täita tähtaegselt.
Nowadays, when the economic situation is changing rapidly, maintaining economic viability of enterprises has become a big issue.
Tänasel päeval, ootamatult muutuvas majandusolukorras, on aktuaalsel kohal ettevõtete elujõulisus ja selle säilitamine.
The study of cash flows indicates that the enterprise has no problems with its short-term obligations.
Analüüsides Sargvere Põllumajandusühistu majandusnäitajaid kujunesid hinnangud järgmiseks: 1) Rahavoo näitajate põhjal ei ole ettevõttel probleeme oma lühiajaliste kohustuste täitmisega.
On the basis of profit the enterprise could afford higher expenses on labor force.
5) Tööjõu tulemuslikkus on hea. Tööjõukulud töötaja kohta võiksid olla suuremad, kasum võimaldaks seda.
The enterprise has enough liabilities to make payments when necessary, so its short-term viability is beyond doubt.
Ettevõttel on piisavalt tegutsemisraha, seega on Sargvere PÜ lühiajaliselt kahtlemata elujõuline.
The objective of this thesis is to assess the future perspectives of Sargvere Agricultural Society (Sargvere Põllumajandusühistu / Sargvere PÜ) on the basis of its most important economic indicators.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on piima tootmisega tegeleva Sargvere Põllumajandusühistu olulisemate majandusnäitajate baasil ettevõtte tulevikuperspektiivide hindamine.
The future perspectives of the dairy enterprise Sargvere PÜ have been assessed on the basis of its most important economic indicators.
Piima tootmisega tegeleva Sargvere PÜ olulisemate majandusnäitajate baasil sai ettevõtte tulevikuperspektiividele hinnang antud.
Therefore, the economic situation is analyzed and financial prognoses are done more often than before.
Üha enam tehakse majandusanalüüse ning neile tuginedes rahalisi prognoose tulevikuks, mis võimaldaksid ettevõtte elujõulisuse säilimise.
Enough profit has been generated in order to ensure investments and to maintain the resources.
4) Kasumit (mille kujunemisel on oluline roll toetustel) on genereeritud piisavalt, et oleks võimalik kapitalimahutus oma tootmisvarade korrashoiuks.
PIT tagging effect on noble crayfish (Astacus astacus L.) survival
PIT märgise mõju jõevähk (Astacus astacus L.) ellujäävusele
After acclimation period all crayfish were measured for, total length (TL), carpace length (CL) and weight.
Enne märgistamist määrati kõikide katses osalenud vähkide sugu, mõõdeti nii täispikkused (TP) kui seljakilbi pikkused (CL) ning kaaluti.
The aim of this study was to investigate PIT tagging effect on noble crayfish (Astacus astacus L.) survival depending crayfish size, sex, lack of limbs and burn spot disease PIT tagging experiment was carried out in Estonian University of Life Sciences department of aquaculture laboratory in 5.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli hinnata mikrokiipide ehk PIT märgiste mõju jõevähi (Astacus astacus L.) ellujäävusele sõltuvalt vähi suurusest, soost, jäsemete puudumisest ja lapihaigusest.
Also the number of individuals registered as missing limbs and burn spot disease level was assigned (LH).
Lisaks registreeriti puuduvate jäsemetega isendite arv ning määrati lapihaiguse aste.
29 individuals were tagged (24 male and 5 female) (mean CL 53 and 46 mm) with 1,5 X 7 mm PIT tags whilst the other 27 (23 male and 4 female) (mean CL 49 and 45 mm) acted as a control group to examine post-tagging mortality levels.
29 jõevähki märgistati PIT mikrokiibiga (1,5 X 7 mm), mis süstiti spetsiaalse süstlaga läbi vähi kõhtmise poole tagakeha esimese lüli laka lihasesse.
To investigate PIT tagging effect on noble crayfish survival in the future the crayfishes should be healthy and the experiment conditions should be great to avoid stress.
Kasutatud metoodikat võib soovitada vähkide märgistamiseks, kuid PIT märgiste mõju vähkide ellujäävusele tuleks hinnata ka tervetel jõevähkidel ning paremates pidamistingimustes, et välistada haiguse ja muude stressi tekitavate tegurite mõju.
Results of this study demonstrates that PIT tagging doesn’t affect crayfish mortality in laboratory more than untagged crayfish and therefore can recommend the use of PIT tags in crayfish research.
Käesolev katse näitas, et jõevähkide märgistamine PIT märgistega ei mõjuta nende surevust sisetingimustes rohkem, kui märgistamata vähke.
The relationship between burn spot disease level and probability of crayfish mortality showed that probability of dying increase with higher disease level.
Märgistamise ja ellujäävuse seos sõltuvalt vähi suurusest näitas, et vähi pikkuse kasvades suureneb vähkide surevuse tõenäosus, mis on vastupidine tulemus võrreldes varasemate sarnaste uuringute tulemustega.
Statistical analyses showed that between tagged and untagged animals, there was no significant difference in mean carapace length (CL) (t-test, p = 0,132).
Märgistamiskatse tulemusena oli kiibiga märgistatud vähkide ellujäävus 58,6%, kiibistamata vähkidel 81,5%, kuid erinevus ei osutunud statistiliselt oluliseks (p = 0,084).
All animals were marked with waterproof marker to assist in the identification of crayfish that were moulted.
Kestumise jälgimiseks märgistati nii katse- kui kontrollrühma vähkide seljakilbid veekindla korrektuurmarkeriga.
Tagged and control group were kept in two different tank (1 m3 ), filled with tap water, and provided with sections of plastic drainpipe for shelter.
Katses osales 56 jõevähki, kes olid püütud Läänemaal asuvast Valgevälja karjäärist ning asustati kahte ühe m3 suurusesse basseini, mis olid varustatud varjepaikade ja filtritega.
Logistic regression models were structured according to Westhoff and Sievert (2013) defined by Hosmer and Lemeshow (2000) where π (Mortality) = e f / (1+e f ) where π (Mortality) equals the probability of tagging mortality and f equals β0 + β1 x1, where β0 equals the model intercept (constant), βi equals the parameter estimate, and xi equals carapace length or burn spot disease level of an individual.
Seda näitas ka mõlema katserühma andmete alusel teostatud logistiline regressioonanalüüs, et suremistõenäosus suureneb oluliselt lapihaiguse kahjustuste ulatuse kasvades (p = 0,013), mistõttu võib järeldada, et lapihaigus oli ka üheks surevuse põhjuseks.
Although five crayfish in tagged group and two crayfish in control group had lost their appendages, there was no statistical difference between missing limb and mortality.
Märgistamise ja ellujäävuse seos sõltuvalt vähi puuduvatest jäsemetest ei näidanud samuti katsegruppide vahel olulist erinevust.
Since the sex ratio in both groups was 90% of males and 10 % of females, there was no statistical difference between sex and mortality.
Seos märgistamise ja ellujäävuse vahel sõltuvalt vähi soost ei osutunud statistiliselt oluliseks, kuna katsegruppide emaste vähkide osakaal oli võrreldes isastega väiksem ning mõlemas katsegrupis suri võrdselt üks emane vähk.
The tag was injected into muscle of the abdomen.
27 vähki jäeti kontrollrühma, kellele kiipi ei sisestatud.
Since during the test there was no moulting (presumably because the winter period, when crayfishes are less active), initial data were used in statistical analyses.
Suremise tõenäosuse prognoosi lapihaiguse kahjustuste ulatuse alusel ei olnud vähkide väikese hulga tõttu võimalik läbi viia katse- ja kontrollrühmas eraldi.
Moisture content of wood was determined according to standard compared absolute dry wood.
Puidu niiskussisaldus määrati vastavalt standardile absoluutselt kuiva puidu suhtes.
The data of this reasearch is useful of evaluating wooden constructions and also living trees useing device Fakopp Microsecond Timer.
Antud katsetulemusi saab kasutada konstruktsioonide hindamisel ja ka elusate puude seisukorra hindamisel seadmega Fakopp Microsecond Timer.
Stress wave transmission time was measured in accordiance with Fakopp Microsecond Timer manual.
Heli levimisaja mõõtmine toimus vastavalt seadme Fakopp Microsecond Timer manuaalile.
To be more accurate useing this device to rate wooden constructions and living trees, further reasearches should be taken in future.
Seadme kasutamise täpsemaks muutmiseks on oluline ka tulevikus jätkata uuringuid antud mõõtmiste osas.
Measurements where taken perpendicular to grain in radial direction and tangential direction.
Seadmega teostati mõõtmised katsekehadel ristikiudu radiaal-ja tangensiaalsuunas.
Investigation of Stress Wave Transmission Time Perpendicular to Grain in Some Softwoods and Hardwoods Grown in Estonia
Heli levimisaja mõõtmine ristikiudu Eestis kasvanud okas- ja lehtpuidus
Stress wave transmission time has not been studyed before perpendicular to grain with Fakopp Microsecond Timer in Estonian University of Life Sciences.
Heli levimiseaega on mõõdetud Eesti Maaülikoolis varasemalt ultraheli seadmete abil pikikiudu ja ristikiudu, mitte aga Fakopp Microsecond Timer-iga ristikiudu.
The master thesis handles measureing stress wave transmission time in different softwood and hardwood species spread in Estonia.
Käesolevas magistritöös on vaatluse alla võetud heli levimisaja uurimine erinevates puuliikides.
Also the speed of stress wave , what was calculated from stress wave trasmission time and distance, was compared with earlyer studyes.
Vaatluse alla võeti ka heli levimise kiirust, mis arvutati välja heli levimisaja ja heli levimise teepikkuse kaudu.
Analyse of this thesis carried out that there is strong correlation between stress wave transmission time and moisture content of wood.
Leht- ja okaspuude näitajad erinesid üldiselt puidu omaduste kui ka erineva niiskussisalduse tõttu.Uurimustöö andmeid analüüsides selgus, et heli levimisaja ja puidu niiskussisalduse vahel esineb tugev korrelatsioon.
Outcome of results where comparable with reasearches taken place in earlyer times.
Saadud tulemusi võrreldi mujal maailmas ja Eestis varasemalt uuritud puuliikide näitajatega.
Also measureing equipment of manufactuer reference stress wave speeds where quite similar.
Samuti polnud varasemalt teada toore ja kuiva puidu heli levimise kiirused vigadeta puidus.
Perception, however, is a personal and subjective matter, impossible to measure in objective means.
Taju on aga personaalne ning subjektiivne nähtus, mida on võimatu objektiivsetesse raamidesse suruda.