natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three pearl millet cultivars were under investigation: ’Purple Majestry’, ’Purple Baron’ and ’Jester’.
Kui sordid ’Purple Majestry’ ja ’Purple Baron’ on sarnase välimuse tõttu kergesti segi aetavad, siis sort ’Jester’ on märgatavalt erinev.
The hypothesis of the study was that pearl millet plants look decorative in the shaded place with additional fertilization.
Töö hüpoteesiks oli, et kuigi neegri-hiidhirss eelistab kasvada päikeselisel kasvukohal, näevad taimed lisaväetamisel dekoratiivsed välja ka poolvarjulisel ja varjulisel kasvukohal.
The cultivar ’Jester’ is low, lush, the intensity of the leaves purple colour is lower.
Ta on madalam, lopsakam, lehtede värvus ei ole nii intensiivselt violetjas.
The results showed that the sun affected the most the growth and development of pearl millets.
Kõige enam mõjutas neegri-hiidhirsi kasvu ja arengut päikeseline kasvukoht, mis on ka looduslik eeldus selle liigi edukaks kasvatamiseks.
The cost of living is higher in areas where the living environment is more attractive, the population is larger, and places where people's incomes are higher.
Elukallidus on kõrgem piirkondades, kus elukeskkond on atraktiivsem, elanikke on rohkem ning inimeste sissetulek kõrgem.
The same results have been obtained in previous cost of living surveys in different countries.
Samade tulemusteni on jõutud ka erinevates riikides varasemalt läbiviidud elukalliduse uuringutes.
By including even more household expenditures into the study and by systematically collecting the data needed for analysis, it is possible to achieve more accurate results on the topic, based on the methodological principles established in this work.
Kaasates uuringusse veelgi rohkem leibkonna kulutusi ning kogudes süstemaatiliselt analüüsiks vajaminevaid andmeid, on võimalik töös paika pandud metoodiliste põhimõtete alusel jõuda elukalliduse täpsemate tulemusteni.
Spatial differences in the cost of living in Estonia
Elukalliduse ruumilised erinevused Eestis
As a result of the work, a methodological basis for measuring the cost of living in Estonia was proposed.
Töö tulemusena pakuti välja metoodiline alus elukalliduse mõõtmiseks Eestis.
Counterfactual analysis is used for the formulation of results.
Tulemuste väljaselgitamiseks kasutati võrdlusanalüüsi meetodit.
The results showed that there were clear regional differences in the cost of living in Estonia, with the biggest difference being the cost of housing.
Tulemustest selgus, et regionaalsed erinevused elukalliduses on Eestis selgelt olemas, kusjuures suurim erinevus seisneb kulutustes eluasemele.
The cost of living enables us to recognize regional differences in our society, based on a comparison of expenditures made to maintain the same quality of life in different regions.
Elukallidus võimaldab tuvastada regionaalseid erinevusi ühiskonnas, sest võrdleb sama elatustaseme säilimisel tekkivate kulutuste suurust eri paikades.
This research aimed to develop methodical principles to evaluate the cost of living regional variations in Estonia and to conduct a pilot study on the cost of living based on selected cities.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja töötada metoodilised põhimõtted elukalliduse regionaalsete erinevuste hindamiseks Eestis, mille alusel viia läbi elukalliduse pilootuuring valitud linnade põhjal.
Introduction of general developments of the cost of living is based on Statistics Estonia researches on household budgets and consumer price index data, the analysis is concluded upon data found in various online sources.
Elukalliduse üldise arengusuuna tutvustamiseks kasutati Eesti Statistikaameti leibkonna eelarve uuringute ja tarbijahinnaindeksi andmeid ning analüüsi teostamiseks erinevatest elektroonilistest allikatest pärinevaid andmeid.
For the construction of the pilot study, there was a methodology designed, that is the basis for a hypothetical households monthly budget that includes 12 kinds of expenditures, implemented on 9 different cities in Estonia.
Pilootuuringu läbiviimiseks Eesti põhjal töötati välja metoodika, mille alusel koostati hüpoteetilisele leibkonnale 12 kulutusest koosnev kuueelarve üheksa linna põhjal.
Cost of living has not been widely researched, despite the increased interconnectedness and interdependence of people and countries.
Elukallidust on globaliseeruva maailma mõistes vähe uuritud, sest inimesed liiguvad ülemaailmselt.
Data used in this work was gathered from science magazines, books, compendiums and databases.
Töös kasutatud kirjanduspõhised andmed on võetud teadusajakirjadest, raamatutest, kogumikest ja erinevatest andmebaasidest.
More intensive and more systematic research is needed to investigate effective microorganisms.
Efektiivsete mikroorganismide uurimiseks on vaja rohkem intensiivsemaid ja süstemaatilisemaid uurimustöid ning uurimisega tuleks tööd jätkata.
Statistical numeric data for the analyses were gathered from and are based on the experiment specifically conducted for this thesis.
Analüüsitud ja statistiliselt töödeldud andmed on katsepõhised ning pärinevad uurimustöö raames sooritatud nõukatsetest.
The study was carried out as two factorial analysis of variance where the factors were soil and solution (distilled water; 1% EM suspension).
Katse rajati kahe faktorilisena, muldadest kasutati orgaanilist- ja mineraalmulda, lahustena kasutati destilleeritud vett ja efektiivsete mikroorganismide lahust (1% EM lahus).
This bachelor´s thesis is based on an experiment, where the influence of effective microorganisms was compared to the growth of wheat plants.
Antud uurimustöö on tehtud katsepõhisena, milles võrreldi efektiivsete mikroorganismide mõju suvinisu taimede kasvule.
The Influence of Effective Microorganisms to Spring Wheat Plants
Efektiivsete mikroorganismide mõju suvinisu taimede kasvule
The purpose of the thesis is to find out the influence of effective microorganisms to spring wheat plants.
Töö eesmärk on uurida efektiivsete mikroorganismide mõju suvinisu taimede kasvule.
Also effective microorganisms solution had no effects on improving plant growth with nutrition.
Samuti selgus katsetulemustest, et efektiivsete mikroorganismide lahuse kasutamine ei aidanud kaasa taimede toiteelementidega varustatusele.
Effective microorganisms solution had no statistically significant effects on spring wheat biomass.
Efektiivsete mikroorganismide lahusega mulla töötlemine ei suurendanud taimede biomassi.
Further studies on effective microorganisms should be carried out with different types of fertilizers mixed with effective microorganisms.
Täiendavat uurimist vajab EM preparaadi manustamine koos täiendavalt antavate toiteelementidega, kas siis orgaaniliste või mineraalsete väetistega.
The spruce plantations were planted in 2014, 2015 and 2016.
Kuuse taimed olid istutatud 2014., 2015. ning 2016. Aastal.
The measures had been taken in october and november 2016, when the plants growth period was ended.
Mõõtmistööd viidi läbi 2016. aastal, taimede kasvuperioodi lõppedes, oktoobris ja novembris.
The results show that the bare-root spruce plantations were higher, but the growth were lower than containerized plants.
Tulemustest selgus, avajuursed taimed olid kõrgemad, kuid väiksema juurdekasvuga kui potitaimed.
The comparing of the forest site tipes did not gave any perspicuous results of impact to plantations.
Kasvukohatüüpide võrdluses ei ilmnenud antud töös selget mõju taimedele.
In the process of measuring got examineed the heights, growth and its relation of different root systems, forest site type and the date of planting.
Mõõtmiste käigus uuriti taimede kõrguseid, juurdekasvu ning selle seost istutusmaterjali tüübiga, kasvukohatüübiga, istutusaastaga.
Nowadays in Nordic countries most of the forest planting stock has been taken over by containerized planting stock.
Põhjamaades on tänapäeval kasutuses peamiselt konteinertaimed.
The thesis gives an overview about success of seedlings of different root systems of spruce plantation, which proceeds a factors of the spruce plants height, growth, root systems, forest site type, the date of planting and also the amount of plants per hectare.
Täpsemalt annab töö ülevaate kuusekultuuride kordaminekust, kus erinevateks teguriteks on taime kõrgus ja juurdekasv, istutusmaterjali tüüp, kasvukohatüüp, istutusaasta ning parameetriteks kõrgus, juurdekasv ja arvukus.
The growth of spruce plantations went higher year by year.
Kuusetaimede juurdekasv võrreldes eelneva kasvuaasta juurdekasvuga suurenes.
Mostly spruce and pine bare root seedlings have been commonly used in Estonia for reforestration for the last century.
Viimase sajandi vältel on Eestis olnud kasutusel peamiselt paljasjuursed männija kuusetaimed.
About the situation of spruce plantations in the South-East region of the State Forest Management Centre
Kuusekultuuride olukorrast RMK Kagu regioonis
The areas examined were choosen from from woodlands in Võru county.
Uuritavad alad asusid Võrumaa metskonnas, kus sai kokku mõõdetud 11 eraldist.
The biggest amounts of plantations in Võru woodlands were covered by bare-root plants and containerized spruce plants, which were planted in 2014.
Võrumaa metskonnas esines kuusekultuuridest kõige enam 2014. aastal istutatud avajuurseid taimi.
The aim of the thesis is to compare growth and success of seedlings of different root systems of spruce plantation in wooldlands of Võru county.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida erineva juurekavaga hariliku kuuse taimede kordaminekut ja juurdekasvu Võrumaa metskonnas.
There were bare-root and containerized plants in the areas examined.
Eraldistel oli istutusmaterjalideks avajuursed taimed ning potitaimed.
The areas examined were mainly oxalis and oxalis vaccinium myrtillus forest site type.
Mõõdetavatel aladel esines peamiselt kaks kasvukohatüüpi: jänesekapsa ja jänesekapsa-mustika kasvukohatüüp.
Cultivation of willows (Salix sp.) using residues of the wastewater purification process and biogas production as fertilisers
Pajude (Salix sp.) kasvatamine kasutades väetisena reoveepuhastusprotsessi- ja biogaasi tootmise jääke
This thesis suggests that society’s waste products such as municipal wastewater, sewage sludge and biogas digestate could all be used in willow cultivation providing valuable resources to develop the production of bioenergy raw materials and to foster organic waste management.
Käesoleva töö eesmärk oli hinnata erinevate inimtegevusega seotud jäätmete (reovesi, jääkmuda ja biogaasi kääritusjääk) kasutatavust bioenergia toorme tootmiseks kasvatatavate lühikese raieringiga pajuistanduste väetamisel ja nende mõju pajude tootlikkusele.
• The application of pre-treated wastewater, biogas digestate solution and composted sewage sludge increased the average DW of plants and the average wood yield per SRC area significantly.
Nii eelpuhastatud reovesi, reovee komposteeritud jääkmuda kui biogaasi kääritusjääk sobivad pajude väetamiseks.
Hence, these results suggest that the biological potential of willow SRC should be more widely accepted in recycling pre-purified municipal wastewater, sewage sludge and biogas digestate for producing biomass for energy purposes.
Kokkuvõttena võib öelda, et juhul, kui pajupõldude rajamine bioenergia tootmise eesmärgil peaks Eestisse laienema, siis mineraalväetiste asemel on nende väetamiseks võimalik ja otstarbekas kasutada alternatiivseid väetusallikaid.
Handbrake system solution for virtual racing simulator
Käsipiduri süsteemi lahendus virtuaalse võidusõidu simulaatoritele
Additionally calculations were made for an optimal feel for the feedback system, In the end of this theses the author is giving an explanation about used freeware Unojoy and its program code.
Töö lõpuosas on kirjeldatud seadme ühendamisest simulaatoriga ja kasutatud vabavara UnoJoy programmi koodist.
In this thesis is given an overview of possible devices which can be bought on the market.
Lõputöös antakse ülevaade turul olevate seadmetega ja pakutakse lahendust, mis kõlbaks püstitatud eesmärkidega.
The purpose of the thesis is to design and create a hand brake controller for a virtual racing simulator with a feedback system.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on projekteerida ja konstrueerida virtuaalse võidusõidu simulaatorile kontroller tagasisidesüsteemiga, mis töötaks roolikomplektiga, oleks lihtne oma konstruktsioonilt ja oleks madala omahinnaga.
This is made with the intension to make a suitable simulator hand break for any user.
Lisaks on välja toodud arvutusi optimaalse käsipiduri tunnetuse saamiseks.
There has been very little research done about the soil trafficability of military machinery in Estonia.
Samas militaarmasinate liikumisvõimalusi on Eesti muldadel uuritud väga vähe.
Nearly 70% of the soils in Ida-Viru county were permanently waterlogged, of which 40% were severely waterlogged soils.
Ligi 70% Ida-Virumaa muldadest on alaliselt liigniisked, millest 40% on tugevasti liigniisked mullad.
Ida-Viru county is a strategically important area in the context of national defense.
Eesti riigikaitse seisukohalt on üheks strateegilise tähtsusega piirkonnaks Ida-Viru maakond.
Severely water-logged peaty podzols (LG1) have the lowest maximum bearing capacity values, which range from 51 to 91 kPa.
Kõige madalama maksimaalse kandevõimega (Qu) mullaliik oli tugevasti liigniiske leedeturvastunud muld (LG1), mille teoreetiliselt maksimaalne kandevõime väärtus jäi vahemikku 51-91 kPa.
Soils with the the highest bearing capacity values were humid and drought-prone rendzinas (K, Kr), typical brown soils (Ko), lessive brown soils (KI) and pseudopodzolic soils (LP), which have maximum bearing capacity values higher than 3000 kPa.
Kõige suurema maksimaalse kandevõimega olid parasniisked rähkmullad (K), leostunud ja leetjad mullad (Ko, Kl), näivleetunud mullad (LP) ning põuakartlikud koreserikkad rähkmullad (Kr), mille maksimaalsed kandevõime väärtused olid suuremad kui 3000 kPa.
The calculation results for bearing capacity showed that soils with the lowest static bearing capacity were peat soils and peaty soils, which have average maximum bearing capacity values below 200 kPa.
Mulla staatilise kandevõime arvutused näitasid, et kõige madalam kandevõime on turvas- ja turvastunud muldadel, mille maksimaalse kandevõime väärtused jäävad alla 200 kPa.
Comprehensive information on soil data including soil bearing capacity could have great importance for the estimations of mobility and maneuvering capabilities of armored military units.
Põhjalik ülevaade mullastikust koos muldade kandvusega võib osutuda võtmetähtsusega informatsiooniks kaitsejõudude jaoks, mille põhjal ennustada maaväeüksuste liikuvus- ja manöövrivõimekust strateegiliselt tähtsates piirkondades.
The most common soils based on topsoil texture were loamy (30%) and sandy (29%) soils.
Muldade pealmise kihi lõimise põhjal on enamlevinud muldadeks liivsavi- (30%) ja liivalõimisega (29%) mullad.
Terzaghi bearing capacity equations were used to calculate ultimate (Qu) and allowable (Qa) bearing capacity and bearing capacity for local shear failure (Qu’).
Mulla staatiline kandvus leiti Terzaghi kandevõime valemite järgi - maksimaalne kandevõime (Qu), lubatud kandevõime (Qa) ja mulla kandevõime kohaliku lihke korral (Qu’).
Analyses were based on structured and statistically processed data from Estonian large-scale soil maps.
Uurimustöö esimeseks eesmärgiks oli analüüsida Ida-Viru maakonna mullastikku lähtuvalt mullaliigist, lõimisest ja veerežiimist, mis põhinesid korrastatud ja statistiliselt töödeldud Eesti suure-mõõtkavalise mullakaardi andmetel.
The second objective was to calculate static bearing capacity for the soil cover of Ida-Viru county and evaluate soil trafficability of two tracked vehicles.
Uurimustöö teiseks eesmärgiks oli Ida- Virumaa muldade staatilise kandevõime arvutamine ja selle põhjal roomiksõiduki liikumisvõimaluste hindamine.
Soil bulk density, internal friction and cohesion were used as input data for the calculations.
Mulla kandvuse arvutustes kasutati sisendandmetena mulla lasuvustihedust, sisehõõrdenurka ja kohesiooni.
An investigation of the soil data of Ida-Viru county and an evaluation of its soil static bearing capacity
Ida-Virumaa mullastiku analüüs ja staatilise kandvuse hindamine
Data analyses of the soil map showed that the most common soils in Ida-Viru county were gleysols (29%).
Mullastiku andmebaasi analüüsimisel selgus, et Ida-Virumaal leidub kõige rohkem gleimuldasid (29%) ja turvasmuldasid (27%).
Based on the results, it was concluded that about 1/3 (37%) of the soils could be considered sensitive to trafficability with respect to NGP values, and about 2/3 (66%) with respect to MMP values.
Kui lähtuda masinate liikumisvõimaluste hindamisel ainult staatilisest kandevõimest, siis mulla ületatavus on NGP väärtuse järgi piiratud u 1/3 (37%) Ida-Virumaa mullastikust ja MMP väärtuse järgi 2/3 (67%) mullastikust.
In addition, a simplified bearing capacity equation for cohesive soils was included.
Lisaks arvutati lihtsustatud kandevõime valemi järgi sidusate muldade kandvus.
An investigation of the soil data of Ida-Viru county and an evaluation of its soil static bearing capacity The soil cover of Estonia has been thoroughly investigated in agricultural studies, where one of the topics covered has been soil compaction due to heavy field traffic.
Eestis on eriotstarbeliste masinate liikumist ja selle mõju mullale uuritud peamiselt põllumajanduses, eesmärgiga hinnata põllutöömasinate tallamise mõju kultuurtaimede kasvule põllu- ja rohumaadel.
Results showed that soils of an allowable bearing capacity of less than the NGP value form about 37% of the total soil cover, and soils of a lower allowable bearing capacity than the MMP values form about 66% of the total soil cover in Ida-Viru county.
Kahe roomiksõiduki nominaalse pinnasurve (NGP) ja keskmise maksimaalse surve (MMP) võrdluses mulla lubatud kandevõimega selgus, et ligi 37%-l Ida-Virumaa muldadest on väiksem staatiline kandvus kui masinate NGP väärtused (63 kPa ja 83 kPa) ja u 66%-l muldadest on väiksem kandvus kui masinate MMP väärtused (150 kPa ja 224 kPa).
For a long time thermal treatment of wood has been known as one of the wood modification methods that improves dimensional stability and resistance against microbiological attacks.
Puidu termiline töötlemine on kaua aega olnud tuntud, kui üks puidu modifitseerimise meetoditest, mis parandab puidu dimensioonilist stabiilsust ja vastupidavust puidu mädanike vastu.
Results showed that color, surface roughness and wettability were not different in inner and outer layers of veneer.
Tulemustest selgus, et värvus, pinnakaredus ja märguvus sisemiste ja välimiste spoonikihtide vahel oluliselt ei erinenud.
Effect of thermal treatment on surface characteristics of Black Alder veneer
Termotöötluse mõju sanglepa spooni pinnaomadustele
Spacing material from each other is the part of treatment process that requires most work and in the case where material is veneer the sticks take away most of the treatment space.
Vahelippidele materjali asetamine moodustab töötlusprotsessist kõige töömahukama osa ning spooni puhul võtaksid vahelipid enda alla suure osa töötluskeskkonna ruumalast.
Additionally, properties were compared between different treatment levels and with untreated veneer.
Lisaks võrreldi omadusi erinevate töötlusastmete vahel ning töötlemata katsekehadega.
Studied properties were color, length of cracks, surface roughness and wettability of veneer.
Uuritavateks omadusteks olid värvus, lõhede esinemine, pinnakaredus ja märguvus.
Usually, during thermal treatment there are sticks between each layer of material.
Üldjuhul paigutatakse töödeldav materjal ühes kihis lippide vahele.
However results of crack lengths showed that longer cracks can form on the outer layers of veneer sheets.
Lõhede pikkuse analüüsimisel selgus, et välimistes kihtides võib esineda pikemaid lõhesid kui sisemistes kihtides.
Purpose of this thesis was to study how does thermal treatment affect different properties of veneer on condition where the number of veneer sheets between spacing sticks is more than 1.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks oli uurida kuidas mõjutab termiline töötlemine erinevaid spooni omadusi kui vahelippide vahel on suurem arv spoonilehti koos ning millised erinevused esinevad värvuses, lõhede esinemises, pinnakareduses ja märguvuses välimiste ja sisemiste kihtide vahel.
Based on the results of this work we can conclude that casein micelles are bigger in morning milk compared to evening milk.
Antud töö tulemuste põhjal võib järeldada, et hommikusel lüpsil esinevad suuremad kaseiini mitsellid võrreldes õhtuse lüpsiga.
No correlation between casein micelle size and content of lactose were found.
Kaseiini mitsellide suurusjaotuse ja laktoosisisalduse vahel seost ei leitud.
Milk samples what were collected in morning had bigger micelles compared to evening samples (size difference 5 nm).
Hommikusel lüpsil esinevad suuremad mitsellid võrreldes õhtuse lüpsiga (erinevuse suurus 5 nm).
Variation of cow`s milk casein micelle size distribution in morning and evening milk
Lehmapiima kaseiini mitselli suurusjaotuse dünaamika hommikusel ja õhtusel lüpsil
Changes in casein micelle size were observed between different months.
Lisaks täheldati muutusi kuude lõikes.
Casein micelle size was compared with various components of milk (e.g. fat, protein, lactose content and somatic cells count (SCC)).
Täiendavalt selgitati välja seoseid kaseiini mitselli suurusjaotuse ja piima koostisosade (valgu, rasva, laktoosi ja somaatiliste rakkude arvu) vahel.
Slightly stronger link 5 was observed between the SCC and the size distribution of the casein (rmorning= -0,34, pmorning<0,01; revning= -0,49, pevning<0,05) – casein micelle size decreased when SCC increased.
Veidi tugevamat seost täheldati kaseiini suurusjaotuse ja somaatiliste rakkude arvu (SRA) vahel (rhommik= -0,34, phommik<0,01; rõhtu= - 0,49, põhtu<0,05).
Micelle particle size was determined using dynamic light scattering analystator (Malver Zetasizer Nano ZS).
Kaseiini mitselli suurust määrati dünaamilise valguse hajuvuse (DLS) meetodil.
Correlation between casein micelle size and content of fat was observed only in case of morning milk samples (rmorning = -0,37, pmorning<0,01) – fat content increased when casein micelle size decreased.
Rasvasisalduse ja kaseiini mitsellide suurusjaotuse vahel täheldati seost vaid hommikuses piimas (rhommik= -0,37, phommik<0,01).
In addition, casein micelle size and content of protein was compared and correlation (rmorning= -0,33, pmorning<0,01; revening= -0,27, pevening<0,02) with medium strength was observed – the content of protein increased when size of casein micelle decreased.
Kaseiini mitsellide suurusjaotuse ja piima koostisosade andmeanalüüsi tulemustest selgus, et valgusisaldus ja kaseiini mitsellide suuruste vahel esines keskmise tugevusega seos (rhommik= - 0,33, phommik<0,01; rõhtu= -0,27, põhtu<0,02).
The aim of this study was examine changes in cows` milk casein micelle size distribution compared morning and evening milking.
Käesolevas töös uuriti kaseiini mitsellide suurusjaotuse dünaamikat hommikusel ja õhtusel lüpsil.
Individually average casein micelle size varied in morning milk from 151 to 190,2 nm and in evening milk from 154,5 to 185,2 nm.
Indiviiditi varieerus kaseiini mitsellide suurus 148–208 nm.
Effect of seed treatment with biostimulants and fungicide on development and yield potential of spring wheat
Biostimulaatori ja fungitsiidiga puhtimise mõju suvinisu arengule ja saagivõimele
Organic fertilizer Biolan 4 1 2 can be used as alternative for mineral fertilizers and be recommended for organic production.
Biolan 4 1 2 on alternatiiviks mineraalväetistele ja seda saab soovitada tootjatele ning rakendada maheviljelustootmises.
The effect of organic fertilizers on productivity and fruit chemical composition of half-highbush blueberry (Vaccinium x atlanticum E.P.
Maheväetiste mõju poolkõrge mustika (Vaccinium x atlanticum E.P.
For control treatment was used CropCare fertilizer (N 6 – P 14 – K 23) N 100 kg/ha.
Kontrollvariandina kasutati mineraalväetist CropCare (N 6 – P 14 – K 23) N 100 kg/ha.
Additional N 30 kg/ha was given with feather meal N 14 – P 1 – K 0.
Maheväetiste N kogust tõsteti 100 kg/ha, lisades karvajahu (N 14 – P 1 – K 0) N 30 kg/ha.