natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aim of the present thesis is to examine Military Objects condition, potential and perspective in the Ida-Viru County parishes which have border with the sea- Aseri, Kohtla, Lüganuse, Toila, Vaivara.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida Ida-Viru maakonnas asuvate, merega piirnevate ja Eesti rohevöö aladele jäävate valdade: Aseri, Kohtla, Lüganuse, Toila, Vaivara territooriumil asuvate militaarobjektide seisukorda, kasutuspotentsiaali ja tulevikuperspektiivi.
Study revealed lack of information of the status of the military heritage objects at the state level while local governments have incomplete information.
Uuringu tulemusena selgus, et hetkel puudub riiklikul tasandil ülevaade militaarobjektidest ja nende seisukorrast.
This study is composed of two parts.
Käesolev uurimustöö koosneb kahest osast.
This research was carried out mainly on the basis of the author's observations.
Antud uurimistöö on valminud peamiselt autori tähelepanekute põhjal.
The first section describes the research method used in the work.
Esimeses osas kirjeldatakse töös kasutatavat metoodikat.
In this Paper, it became clear that none of the investigated factors, considering the comparison machines, does not significantly affect productivity.
Käesolevas töös selgus, et ükski uuritud faktor, vaadeldes võrdlusesse valitud masinaid, ei mõjutanud tootlikkust märkimisväärselt.
The data in the tables and graphs, the author has obtained from SFMC reports.
Andmed graafikutesse ja tabelitesse on autor saanud valdavalt RMK aruannetest.
The second and the largest part of the analysis consists an observation of the factors affecting the timber production of forest machinery.
Teises ja kõige mahukamas osas toimub analüüs ja uuritakse erinevaid metsamasinate toodangut mõjutavaid tegureid.
The author thinks that this study can be useful for harvesters´ operators as well as for forest management entrepreneurs.
Autori arvates saaks uurimustööst kasulikku teavet nii masinaoperaatorid kui ka metsa ülestöötamisega tegelevad ettevõtjad.
Thus, the main factor affecting the productivity according this study is the machine operator capability.
Seega on selle töö tulemusel peamiseks tööviljakuse mõjutajaks masinate operaatorite võimekus.
This study also consists an information obtained from harvesters´ operators.
Samuti on töös kasutatud raiemasinate kasutajatelt saadud infot raiemasinate ja raietööde kohta.
It comes out that culling due to forced (biological) reasons among both breeds was much larger than due to economic or other reasons.
Selgus ka, et sunnitud (bioloogilistel) põhjustel praakimise osakaal oli mõlemal tõul palju suurem kui majanduslikel ja muudel põhjustel praakimine.
Reasons for culling among Estonian Holstein and Estonian Red dairy cattle herds
Praakimispõhjustest eesti holsteini ja eesti punast tõugu piimaveisekarjades
Among the EPK the main culling reason was mastitis (27.1%), thereafter the foot problems (16.03%) and the reproduction disorders (15.13%).
EPK tõugu lehmadel oli kõige olulisemaks praakimise põhjuseks mastiit (27,1%), sellele järgnesid jäsemete probleemid (16,03%) ja sigimisprobleemid (15,13%).
Among EHF cows, the culling increased due to mastitis as the parity number increased, but in relation to the EPK, no relationship was found.
EHF tõul suurenes praakimine mastiidi tõttu laktatsiooninumbri kasvades, kuid EPK tõul sellist seost ei leitud.
The results show that the EHF breed cows were mainly culled due to different foot issues (25.4%), reproduction disorders (17.8%) and mastitis (16.7%).
Tulemustest selgus, et EHF tõugu lehmi praagiti kõige rohkem jäsemete probleemide (25,4%), sigimisprobleemide (17,8%) ja mastiidi (16,7%) tõttu.
The aim of the Master’s thesis was to find out the culling reasons among the Estonian Holstein (EHF) and the Estonian Red (EPK) dairy cattle and the relationships between the culling causes and relationship with different factors, like the size of farm, season, age of cows, milking system, average number of days since calving, etc.
Magistritöö eesmärk oli uurida eesti holsteini (EHF) ja eesti punast (EPK) tõugu lehmade praakimispõhjuseid ja nende seoseid erinevate faktoritega nagu farmi suurus, aastaaeg, lehmade vanus, ööpäevane lüpsikordade arv, keskmine päevade arv poegimisest jne. Analüüsiti viie aasta jõudluskontrolli andmeid (2012.–2016.
The required data was obtained from the database of Estonian Livestock Performance Recording Ltd.
Vajalikud andmed saadi Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS andmebaasist.
In order to carry out the survey for the Master’s thesis, 20 best farms in Estonia wa randomly selected, where the Estonian Holstein (EHF) and the Estonian Red (EPK) cows were reared.
Uuringuteks valiti juhuvaliku teel 20 Eesti parimat farmi, kus kasvatati eesti punast ja eesti holsteini tõugu lehmi.
Due to the low milk yield, the most of the animals in both breeds was culled during the first parity.
Väikese toodangu tõttu praagiti mõlema tõu loomi kõige rohkem esimesel laktatsioonil.
Finally we can say that the culling was made by the biological reasons in the best farms in Estonia.
Lõppkokkuvõttes võib öelda, et Eesti parimates farmides praagiti kõige rohkem lehmi bioloogilistel põhjustel.
The least Estonian Red cows were culled due to the udder problems and traumas in robot milking farms, at the same time Holstein cows were culled at the most.
Robotfarmides praagiti udaraprobleemide tõttu kõige vähem eesti punast tõugu lehmi, samas holsteini lehmade karjast väljaminek oli seal kõige suurem.
The dairy farms which had more frequent milking per day, the lowest number of cows were culled due to mastitis.
Suurema lüpsikordade arvuga farmides praagiti vähem lehmi mastiidi tõttu.
The most common weed species were white goosefoot (Chenopodium album L.), common chickweed (Stellaria media L.), common speedwell (Veronica Officinalis L.), shepherd’s purse (Capsella bursa-pastoris L.), false buckwheat (Fallopia Adans L.), and field sow thistle (Sonchus arvensis L.).
Enamlevinumateks umbrohuliikideks olid valge hanemalts (Chenopodium album L.), vesihein (Stelaria media L.), harilik mailane (Veronica Officinalis L.), harilik hiirekõrv (Capsella bursa-pastoris L.), konnatatar (Fallopia Adans L.) ja põld-piimohakas (Sonchus arvensis L.).
Data gained from two-factor dispersion analysis (ANOVA) and Duncan and LSD tests indicated that fertilisation had certain impact the number, mass and height of weeds, but it had generally no credible impact on weediness.
Kahefaktorilise dispersioonanalüüsi (ANOVA) ja Duncan- ja LSD testist saadud andmed näitasid, et väetamisel oli mõningane mõju umbrohtude arvukusele, massile ja pikkusele, kuid suuremal määral võib öelda, et usutavat mõju umbrohtumusele ei esinenud.
Test factors consisted in fertilisers and norms thereof: mineral nitrogen fertiliser with norms 0, 40, 80, 120 and 160 kg/ha, and pulp sludge of aspen with norms (EC) N0, ECs 20 per linear metre, ECs 40 per linear metre, EC 20 2.a.
Katsefaktoriteks olid väetised ja nende normid: mineraalne lämmastikväetis normide 0, 40, 80, 120 ja 160 kg/ha juures ning haava puitmassi jääkmuda (EC) N0, ECs 20 jm, ECs 40 jm, EC 20 2.a.
The data collection for the study took place in 2011 from the pseudopodzolic loamy sand on loamy till on the field of Rõhu experimental centre of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences, according to the methods prescribed in 1989.
Uurimustöö jaoks koguti andmed 2011. aastal Eesti Maaülikooli põllumajandus ja keskkonnainstituudi Rõhu katsekeskuse põllult näivleetunud mullalt 1989. aastal ettekirjutatud metoodika alusel.
Number of weeds was rather great compared to their mass, but weed species present on experimental plots belong to lower growth and, due to dense growth of barley, they failed to compete with crops or cause decrease in crop yield.
Umbrohtude arvukus oli võrreldes massiga üsnagi suur, kuid katselappides esinenud umbrohu liigid jäid alarindesse ning tänu odra tihedale seisule ei suutnud nad kultuurtaimega eriti oluliselt konkureerida ega saagilangust põhjustada.
The purpose of this present study was to examine whether and how different fertilisation norms of mineral fertilisers and pulp sludge of aspen (EC) affect spring barley weediness on the experimental field of IOSDV Eerika, more specifically, weed number, species and mass, as well as barley yield.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli uurida kuidas ja kas mineraalväetiste ja haava puitmassi jääkmuda (EC) erinevad väetusnormid mõjutasid suviodra umbrohtumust IOSDV Eerika katsepõllul, täpsemalt nende arvukust, liigilist koosseisu ja massi ning seejuures ka odra saaki.
Test version of mineral fertilisers indicated plausible difference in the mass of short-lived weeds before chemical weed control only in case of N160 kg/ha, the differences were not plausible when using other norms.
Mineraalväetiste katsevariandis erines lühiealiste umbrohtude mass enne keemilist umbrohutõrjet usutavalt ainult N160 kg/ha juures, muude normide juures ei olnud erinevused usutavad.
In order to describe the species composition of plant community, sampling took place twice during the summer, before and after chemical weed control, 60 samples in total.
Proove võeti fütotsönoosi liigilise koosseis iseloomustamiseks suve jooksul kaks korda, enne keemilist umbrohutõrjet ja peale keemilist umbrohutõrjet, kokku 60 proovi.
The results revealed that the test versions of mineral fertilisers and pulp sludge of aspen did not demonstrate fertilisers’ credible impact on the number of short-lived and long-lived weeds and barley before performing chemical weed control.
Tulemustest selgus, et mineraalväetiste ja haava puitmassi jääkmuda katsevariantides ei esinenud väetistel enne keemilist umbrohutõrjet usutavat mõju lühi- ja pikaealiste umbrohtude ning odra arvukusele.
The effect of fertilization on barley weediness in IOSDV field trial
Väetamise mõju odra umbrohtumusele IOSDV põldkatses
Pulp sludge test version showed plausible differences in the height of short-lived weeds when using N0 and ECs 20 per linear metre, and barley in case of using ECs 20 per linear metre and ECs 40 2.a.
Enne keemilist umbrohutõrjet leidus mineraalväetiste katsevariandis usutavaid erinevusi lühiealiste umbrohtude pikkusele N0 kg/ha väetusvariandi juures ning jääkmuda variandis oli lühiealiste umbrohtude erinevused usutavad N0 ja ECs 20 jm juures ning odra puhul ECs 20 jm ja ECs 40 2.a.
The analysis of products' profitability in Wentos OÜ
Toodete kasumlikkuse analüüs Wentos OÜ-s
Therefore, firstly, is researched which products have the biggest sales revenue and the greatest amount of sales.
Selleks on esiteks välja uuritud, millised tooted annavad suurima müügitulu ja suurima müügikoguse.
Thirdly, is compared whether the products with the biggest sales revenue and the greatest amount of sales are profitable for the company, meaning they produce profit, or are they non-profitable, which means they produce loss for the company.
Kolmandaks on võrreldud, kas suurima müügituluga ja suurima müügikogusega toode on kasumlik ehk toodab kasumit või on vastupidi kahjumlik ja toodab ettevõttele kahjumit.
Therefore, the purpose of this bachelor thesis is to identify which of the products that are produced in the company Wentos OÜ are profitable and, consequently, give the management team recommendations to plan their action.
Sellest tuleneski bakalaureusetöö eesmärk, milleks oli välja selgitada, millised on ettevõtte Wentos OÜ poolt toodetud toodete kasumlikkused ning sellest tulenevalt anda juhtkonnale soovitusi tegevuse planeerimiseks.
In the empirical part of the thesis there is found out which products are the most profitable.
Töö empiirilises osas on välja selgitatud, milline toode on kõige kasumlikum.
As a result of this bachelor thesis, it turned out which products are the most profitable for the company and which products should be paid more intention in the future.
Bakalaureusetööst selgus, millised on ettevõttele kasumlikud tooted ja millistele toodetele peaks tulevikus rohkem tähelepanu pöörama.
In this bachelor thesis is brought out one way to find out the profitability of products that are produced.
Bakalaureusetöös tuuakse välja üks viis, kuidas on võimalik ettevõttes leida toodetud toodete kasumlikkust.
In this bachelor thesis has been done a detailed analysis about the products’ profitability that allows to make useful decisions about the future.
Bakalaureusetöös tehtud detailse toodete kasumlikkuse analüüsi põhjal saab tuleviku tarbeks kasulikke otsuseid vastu võtta.
Secondly, is calculated which products are the most profitable according to the contribution margin ratio or which products have a sales revenue per product bigger than the unit production cost or unit full production cost.
Teiseks on välja arvutatud, millised tooted on jääktulumäära põhiselt kasumlikud ettevõttele või mis tooted katavad tootmisomahinna või täisomahinna.
In this bachelor thesis based on theoretical literature is used the income statement in contribution margin format, in order to evaluate the productivity of products.
Teoreetilistele allikatele toetudes on bakalaureusetöös toodete kasumlikkuse hindamiseks kasutatud jääktulupõhise kasumiaruande koostamist.
Experiments with prototype proved that a rubber roll with a smaller diameter inflicts more force onpushing the ball against the robot housing.
Praktilist kinnitust sai hüpotees, et väiksema diameetriga rulliga suureneb jõud, millega pall vastu robotit surub.
Designing and manufacturing a Ball Handling Mechanism according to the Robotex rules
Robotexi reeglitele vastava pallihoidja väljatöötamine
Furthermore, it was discovered that the force the rubber roll is pressed against the ball with inflicts more force with which the ball is pressed against the robot housing.
Selgus ka, et palli liiga kõvasti vastu alust surumine võib takistada roboti liikumist küljelt küljele, mistõttu on soovitav rulli allasurumise jõud teha reguleeritava väärtusega.
The aim of the present project is to design a ball handling mechanism according to the Robotex rules.
Käesoleva töö eesmärk, töötada välja Robotexi reeglitele vastav pallihoidja ning seda testida, sai täidetud.
In addition, a mold was made for producing rubber rolls around metal shafts, and a technology was worked out for doing it.
Käesoleva töö raames töötati välja pallihoidja kummirullide universaalne tootmistehnoloogia ning vorm, mille abil erineva diameetriga kummirulle ümber metallist võllide valada.
The friction force between the ball and the floor depends on that force and can disturb the robot’s movement from side to side.
Kuna alusvaibal võib olla ebatasasusi ning roboti kiirused ja pöörded võivad erineda, on soovitav teha pallihoidjatel reguleeritavaks ka rulli minimaalne kõrgus, kus rull ja pall esimest korda kokku puutuvad.
The aim of the research was to experiment with the ball handling mechanism to find out which parameters are important for creating a better ball handling mechanisms in the future.
Seade tehti valmis ning paigaldati robotile ja viidi läbi katsed ja häälestati pallihoidjat reguleeritavate parameetrite muutmise teel.
Because of that it is recommended to make theforce pushing the rubber roll down the ball adjustable.
Töö autor soovitab edasistes käsitlustes välja arendada ja töötade tehnoloogia, mille abil saab ka ühekomponentsetest sanitaarsilikoonidest Robotexile sobivaid kummirulle valmistada.
Sandy loam soil was treaded with 2,3 tonne tractor, which was equipped with 3 tonne water tank.
Liivsavilõimisega leetjas muld tallati 2,3-tonnise traktoriga, mis oli varustatud 3-tonnise veepaagiga.
Compaction increased root diameter, but trial data didn´t give statistically credible results between compaction and root diameter.
Tallamine suurendas juurte läbimõõtu, kuid katseandmed ei andnud tallamise ja juurte läbimõõdu vahel statistilist usutavat tulemust.
Soil compaction was noticeable in 2009, when bulk density increased 0,20 g cm-3 average.
Märgatav mulla tihenemine leidis aset 2009. aastal, kui lasuvustihedus suurenes keskmiselt 0,20 g cm-3 võrra.
Repeated wheeling with agricultural machinery has negative impact on soil properties.
Korduv põllumajandusmasinatega tallamine avaldab negatiivset mõju mulla omadustele.
Soil compaction effect to smooth brome (Bromus inermis)
Muldade tallamise mõju ohtetu lustele (Bromus inermis)
In conclusion could be said that even though grasslands are thought to be resistant to compaction, agricultural machinery also causes compaction on them.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et kuigi rohumaid peetakse tallamise suhtes vastupidavamaks, põhjustavad põllumajandusmasinad ka siin tallamisest tulenevaid muutuseid.
The aim of the thesis is to examine the influence of compaction caused by agricultural machinery on soil properties on smooth brome (Bromus inermis) field in 2008 and 2009.
Töö eesmärgiks on uurida põllumajandustehnikast põhjustatud tihenemise mõju mulla omadustele ohtetu luste (Bromus inermis L) põllul kahe katseaasta (2008. ja 2009.)
Soil samples were taken from depth 0-30 cm between every 5 cm.
Mullaproovid võeti 0–30 cm sügavuselt iga 5 cm järelt.
In current trial the phosporus and potassium content in roots increased, this could be caused by previous rainy period, since emerged young roots uptake nutrients better.
Antud katses suurenes fosfori ja kaaliumi sisaldus juurtes, see võis olla põhjustatud eelnenud vihmaperioodist, kuna tekkinud noortes juurtes toimub toitainete omastamine kergemini.
Soil compaction caused the roots to be shorter, even up to 6,3 times.
Mulla tallamine tõi kaasa ka juurte pikkuse vähenemise mullas, esines kuni 6,3-kordset pikkuse vähenemist.
Smallest soil penetration resistance occured in depth 0-5 cm both years and largest in depth 20-25 cm.
Väikseim mulla penetromeetriline takistus esines mõlemal aastal 0-5 cm sügavusel ja suurim 20-25 cm sügavusel.
Since then the influence of compaction has been mainly examined on field soils.
Seni on tihendamise mõju mulla omadustele uuritud enamasti põllumuldadel.
Reduction in root lenght and compacted soil inhibits the development of roots and due to that the plants can uptake less nutrients.
Vähene juurte pikkus ja tihe muld pärsib juurte arenemist, mille tõttu võivad taimed toitaineid vähem omastada.
The trial was conducted on research field at the Rõhu trial centre of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences.
Katse viidi läbi Eesti Maaülikooli (EMÜ) põllumajandus- ja keskkonnainstituudi (PKI) katsebaasis Rõhul, Tartu lähedal.
If to compare two trial years then the roots of smooth broom could increase soil total porosity as well as air-filled porosity.
Kui vaadelda kahte katseaastat omavahel, siis ohtetu luste juured suutsid aastate võrdluses nii üldist poorsust kui ka õhuga täidetud pooride hulka mullas parandada.
Grassland soil compaction has received less attention.
Rohumaadele on pööratud muldade tallamise seisukohast vähem tähelepanu.
Soil total porosity reduced about 2 volume% on first and 3 volume% on second trial year.
Üldine poorsus vähenes umbes 2 mahu% esimesel ja 3,5 mahu% teisel katseaastal.
The influence of soil compaction to smooth brome needs more research.
Uurimaks ohtetu luste vastupanivõimet mulla tallamise suhtes, on vaja jätkuvaid uuringuid.
Research plots were ridden over twice tyre to tyre.
Katselappidest sõideti üle kaks korda jälg-jälje kõrval.
Air-filled porosity reduced during wheeling 0,11 volume% on first and 3 volume% on second trial year compared to untreaded plot.
Ning aeratsioonipoorsus vähenes tallamise käigus esimesel aastal 0,11 ja teisel aastal 3 mahu% võrreldes tallamata alaga.
Current thesis aims on grassland soil compaction.
Käesolev töö keskendub rohumaa tallamise uurimisele.
Effects of nitrogen fertilization on insect pests, their parasitoids and plant diseases of winter oilseed rape
Lämmastikväetise mõju talirapsi putukkahjuritele, nende parasitoididele ja taimehaigustele
That provides larger and more comprehensive opportunity to research this in the future.
See annab aga suurema ja põhjalikuma võimaluse sellega edaspidi tegeleda.
In forestry-related researches of Estonia, analyse trees are slightly used, because it is a long and complicated process.
Eestis on analüüsipuid metsanduslikes uurimustöödes kasutatud üsna vähe, kuna see on pikk ja keeruline protsess.
The results of the present thesis give an idea of processes taking place in the tree, such as beginning and end of vegetation period.
Antud töö tulemused annavad aimu puus toimuvatele protsessidele nagu näiteks vegetatsiooniperioodi algus ja lõpp.
Measured increment series were standardized using a spline function.
Mõõdetud juurdekasvuseeriad standardiseeriti kasutades spline funktsiooni.
The study used 17 Järvselja analysis trees of hybrid larch (Larix x marschlinsiiCoaz) and Japanese larch (Larixkaempferi (Lamb.)
Töös on kasutatud Järvselja metsa hübriidlehise (Larix x marschlinsii Coaz) ja jaapani lehise (Larix kaempferi (Lamb.)
The discs of different tree heights revealed that the consistency of increment indexes was quite good, as was demonstrated also by the correlation coefficients.
Erinevatelt puu kõrgustelt võetud ketastelt ilmnes, et juurdekasvuidneksite kooskõla on üsna hea, sama näitavad ka korrelatsioonikordajad.
Sarg), which widths of annual rings were measured with LINTAB system, to an accuracy of 0.01 mm.
Sarg) 17ne analüüsipuu kettaid, millelt mõõdeti aastarõngaste laiused LINTAB süsteemiga, 0,01mm täpsusega.
The rainfall in June and the average amount of rain in the summer months had the most positive impact, but the negative effect occurred in October.
Kõige suurem positiivne mõju oli juunikuu sademetel ning suvekuude sademete summas,negatiivne aga oktoobrikuus.
Analysis of Variation in Radial Increment in Larch Trunks at Different Heights
Lehise radiaalkasvude varieeruvuse analüüs tüve erinevatel kõrgustel
The present thesis aims analysing radial increment in larch trunks at different heights, taking precipitation and temperatures into account.
Antud lõputöö eesmärgiks on analüüsida lehise radiaalset juurdekasvu puu tüve erinevatel kõrgustel, võttes arvesse sademed ja temperatuuri.
It came out that temperatures in May had a positive impact on the crown of the hybrid larch, and the stump was negatively affected by the temperatures in June.
Hübriidlehisel esines positiivne mõju võra osas maikuu temperatuuridega ning kännu osa mõjutasid negatiivselt juunikuu temperatuurid.
The analysis of the climate impact showed that the biggest factor was precipitation.
Kliima mõju analüüs radiaalsele juurdekasvule näitas, et suurimaks mõjutajaks olid sademed.
The Japanese larch: The effect of temperature missed completely and precipitation was affected the trunk, DBH and the stump.
Jaapani lehisel puudus temperatuuri mõju täielikult ning sademed mõjutasid nii võra,tüve kui kännuosa.
The tree discs were divided into four parts–stump, diameter at breast height (DBH), trunk and crown.
Puu kettad jaotati neljaks osaks ehk kännu, rinnaskõrguse, tüve ja võra osaks.
The most affected was the stump.
Kõige rohkem mõjutasid sademed kännu osa.
More specifically, the purpose was to observe the distribution in South and Middle Estonia and to explain the limits of generative reproduction that would form the basis for the re-establishment of the population.
Töö eesmärgiks oli anda ülevaade kuninga-kuuskjala levikust ja bioloogiast Eestis, täpsemalt vaadelda levikut Lõuna- ja Kesk- Eestis ning selgitada generatiivse paljunemise piirangud, mis oleksid aluseks populatsioonide taastamisele.
Habitats, distribution and reproduction of Pedicularis sceptrum-carolinum in Estonia
Kuninga-kuuskjala (Pedicularis sceptrum-carolinum) kasvukohad, levik ja paljunemine Eestis
As the current work’s sprouting experiments made clear, the sprouting and fruit-ripening in the small populations is not inferior to the sprouting and fruit-ripening in the big populations and there are potential habitats in Estonia.
Kuna selgus, et idanemine ei ole väikestes polulatsioonides kehvem kui suurtes ja potentsiaalseid kasvukohti Eestis leidub, siis kuninga-kuuskjala leviku ja arvukuse suurendamine on veel täiesti võimalik.