natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In a similar study conducted in Denmark they found that 92% of bird samples tested had residues of rodenticides, 82% of animal samples from Finland had residues and from Norway 67% of eagle owls had detectable residues in their liver.
Teistes sarnastes uuringutes, mis on tehtud Põhjamaades, leiti rodentitsiidide jääke: Taanis 92% lindudest, Soomes 82% loomadest ning Norras 67% kassikakkudest.
The Estonian University of Life Sciences laboratory compound is appropriate to study the concentrations of anticoagulant rodenticides from liver, and can be used to search for other similar compounds.
Eesti Maaülikooli labori sisseseade on sobiv selleks, et uurida rodentitsiidide kontsentratsioone maksast ning oleks võimeline uurima ka muid sarnaseid toksilisi aineid.
Three second-generation anticoagulant rodenticides: brodifacoum, difenacoum, and bromadiolone, and one first generation anticoagulant rodenticide, warfarin, were searched for.
Igast maksaproovist uuriti vedelikkromatograafia abil kolme teise generatsiooni antikoagulantse rodentitsiidi: brodifaakumi, difenaakumi ja bromadiolooni; ning ühe esimese generatsiooni rodentitsiidi, varfariini kontsentratsiooni.
It shows that this is a quite vital topic here, in Northern European countries.
Selle alusel võiks teha järelduse, et rodentitsiidide teema on Põhja-Euroopas väga aktuaalne.
The usage of anticoagulant rodenticides has been increasing in the last few decades consequently endangering wild carnivorous species, the birds of prey, through secondary poisoning.
Antikoagulantsete rodentitsiidide kasutamine on suurenenud viimaste aastate jooksul ja sellega seoses kasvab sekundaarse mürgistuse oht looduses elavatele kiskjatele, röövlindudele.
Second generation anticoagulant rodenticides in birds of prey of Estonia
Teise generatsiooni antikoagulantsed rodentsitsiidid Eesti röövlindudes
It seems that there is a significant intoxication among Estonian wildlife and the extent of that needs further investigation.
Ilmnes, et Eestis on teise generatsiooni antikoagulantsete rodentitsiidide mürgistus metsloomade hulgas olemas ja selle levimus vajaks laiemat uurimist.
Statistical significance with brodifacoum was found from nocturnal species having higher concentrations than diurnal raptors.
Statistiline olulisus brodifaakumiga seoses esines öise eluviisiga lindude ja kõrgema rodentitsiidisisalduse vahel.
The purpose of this study was to evaluate the impact of second generation anticoagulant rodenticides (SGAR) in Estonian birds of prey.
Käesoleva uuringu eesmärk oli hinnata antikoagulantsete rodentitsiidide saastatuse ulatust Eesti röövlindudes.
From the samples, at least one sample from each studied species had SGAR residues and 70% from all birds had residues.
Eestis elevate lindude proovidest leiti 70% juhul rodentitsiidide jääke ning kõikides liikides oli vähemalt üks positiivne proov.
The samples were collected from diseased or euthanized birds who were seen in a wild animal hospital.
Uuringus kasutati metsloomade haiglasse saabunud hukkunud või eutaneeritud lindude maksaproove, kokku koguti 11 erinevalt röövlinnu liigist 63 proovi.
To meet the puropose of this paper, different tasks were completed.
Eesmärkide edukaks saavutamiseks seati mitmed ülesanded, mida lahendati lõputööde erinevates osades.
Draft project for thermoplastic sheet bending machine
Termoplastplaadi painutuspingi eskiisprojekt
The thesis presents the designing process of thermoplastic sheet bending machine.
Lõputöö eesmärgiks on projekteerida termoplastplaadi painutuspingi eskiisprojekt.
Furthermore, the author performed a market analysis and made necessary calculations for choosing the actuators and heating elements.
Töö neljandas osas projekteeriti painutuspingile omased osad ning sooritati projekteerimiseks vajalikud arvutused.
The purpose of this paper was to desing a draft project for thermoplastic sheet bending machine. Project was developed from SKV Instrument OÜ custom work.
Projekt on välja kujunenud SKV Instrument OÜ-le esitatud tellimustööst.
As a result of this professional higher education thesis a thermoplastic sheet bending machine draft project was designed.
Rakenduskõrgharidusõppe lõputöö tulemusena valmis termoplastplaadi painutspingi eskiisprojekt, mis on vastavuses painutspingile esitatud nõuetega.
Also, the author designed different mechanisms and compiled technical drawings.
Viimases peatükis on välja toodud lõputöö tulemused ning töö lisades on koostatud pingi hüdraulikaskeem ning tehnilised joonised.
The requirements and limitations have been pointed out.
Samuti valiti ajamid ning kuumutuselemendid.
Firstly, the author identified general characteristics of the bendable materials (thermoplastics, especially high-density polyethylene).
Töö esimeses kolmes osas antakse ülevaade painutavatest materjalidest, painutamisel kasutatavatest tehnoloogiatest ning turul leiduvatest seadmetest.
This sample was included into OA group for data analysis.
Viimati nimetatud proov liideti andmete analüüsiks OA rühmaga.
Joint disease of different aseptic origins, is common problem in horses.
Erinevate aseptiliste põhjustega liigesehaigused on hobustel väga levinud.
Four synovial samples from two horses were omitted from controls and were included to a separate group due to possible systemic inflammatory response (0.4-3.24 mg/l).
Kahe hobuse 4 liigeseproovi eemaldati kontrollproovide rühmast võimaliku süsteemse põletikuvastuse tõttu ja nende proovide tulemusi käsitleti eraldi rühmana (0.4-3.24 mg/l).
Concentrations were lower in the OC group (0.20-0.28 mg/l).
OC rühmas olid madalamad tulemused (0,20-0,28 mg/l).
Four different pathologies were identified: osteoarthritis (OA), osteochondrosis (OC), meniscal tear and one fetlock with chronic suspensory ligament injury.
Diagnoositi 4-ja erinevat patoloogiat: osteoartriit (OA), osteokondroos (osteochondrosis; OC), meniski rebend ja üks proov oli kroonilise tugisidemete kahjustusega randmeliigesest.
There were no statistically significant differences between groups’ synovial SAA concentrations, except between no-pathologies group and horses with possible systemic inflammation (p < 0.05).
Nende rühmade SAA kontsentratsioonid ei erinenud omavahel oluliselt, välja arvatud ilma patoloogiata liigeseproovid ja võimaliku süsteemse põletikuvastusega hobuste proovid (p < 0.05).
In this study 11 synovial samples were collected from joints with different joint diseases and 8 samples from non-pathologic joints.
Antud uuringus koguti liigesehaigusega hobuste liigestest 11 sünoviaalproovi ja mittepatoloogilistest liigestest 8 proovi.
As a conclusion, synovial SAA could potentially be used as a marker for equine joint disease, but in future large-scale studies are needed to evaluate synovial SAA as diagnostic marker.
Kokkuvõtteks võib ütelda, et sünoovia SAA-d saab potentsiaalselt kasutada hobuste liigesehaiguste diagnostikas, kuid selle kinnitamiseks on vaja laiahaardelisemaid uuringuid.
Samples were from stifle (n = 10), tarsal (n = 6) and fetlock (n = 3) joints.
Proove oli põlve- (n = 10), kanna- (n = 6) ja randmeliigesest (n = 3).
Samples from OA group (n = 5) and meniscal tear group (n = 3) had the highest concentrations of SAA in pathologic joint groups with ranges from 0.1-0.60 mg/l and 0.36-0.61 mg/l, respectively.
OA rühma (n = 5) ja meniski rebendi rühma (n = 3) sünoovia SAA kontsentratsioonid olid kõrgemad, vastavalt 0,1-0,60 mg/l ja 0,36-0,61 mg/l.
Samples were analyzed with commercial ELISA kit with detection limit 0.1 mg/l.
Liigeseproovide SAA sisaldus määrati ELISA testiga mille avastamispiir oli 0.1 mg/l.
Synovial serum amyloid A (SAA) as a diagnostic marker for equine joint disease
Sünoovia seerumi amüloid A (SAA) kui võimalik diagnostiline marker hobuse liigesehaiguste korral
No-pathologies group (n = 4) had even lower synovial SAA concentrations (0.1-0.22 mg/l).
Ilma liigese patoloogiata rühmas (n = 4) olid madalaimad sünoovia SAA kontsentratsioonid (0,1-0,22 mg/l).
Horses with higher synovial SAA concentrations tended to have higher lameness scores, and higher synovial SAA concentrations were found in samples (n = 9) from lame horses compared to samples from sound ones (n = 6; p = 0.034).
Tugevama lonkeastmega hobuste proovides oli ka kõrgem SAA tase ning lonkavate hobuste liigeseproovide (n = 9) SAA sisaldus oli kõrgem kui mittelonkavate hobuste liigeseproovides (n = 6; p = 0.034).
SAA concentrations were higher in all samples with joint pathology (n = 11) when compared to no-pathologies group (n = 4; p = 0.037).
Kõigi patoloogiatega liigeseproovide (n = 11) SAA oli kõrgem võrreldes tervete liigeste proovidega (n = 4; p = 0.037).
An acute phase protein, serum amyloid A (SAA), is produced by chondrocytes and it is good candidate to be diagnostic marker for equine joint disease.
Ägeda järgu valku, seerumi amüloid A-d (SAA) toodetakse kondrotsüütide poolt ja SAA-d on potentsiaalselt võimalik kasutada kui diagnostilist markerit liigesehaiguste korral.
Male and female crayfish were analysed separately.
Isased ja emased jõevähid analüüsiti eraldi.
Noble Crayfish Astacus astacus (L.) Morfological Variations in Lakes and Rivers
Järves ja jões elavate jõevähkide Astacus astacus (L.) morfoloogiline muutlikkus
The crayfish were weighted and total length, carapace length, postorbital length, abdomen width, claw lengths and widths were measured.
Vähid kaaluti ning mõõdeti täispikkus, karapaksi pikkus, postorbitaalne pikkus, laka laius, sõrgade pikkused ja laiused.
The purpose of this study is to assess the differences of crayfish morphology between two natural populations – Lake Pangodi (100 crayfish) and Punabe River (50 crayfish), where are dense noble crayfish stocks and has a history of being used as a stocking material for other watercourses..
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli hinnata jõevähkide morfoloogilisi erinevusi looduslikes vähipopulatsioonides - Pangodi järves (100 vähki) ja Punabe jões (50 vähki), mille vähivarud on heas seisus ja kust pärit jõevähke on kasutatud ümberasustamiseks teistesse veekogudesse.
The noble crayfish population has been decreasing due to crayfish plague, overfishing and deterioration of habitat conditions.
Euroopa jõevähi (Astacus astacus L.) populatsioone on kahandanud vähikatk, röövpüük ja järjest halvenenud elukeskkonna tingimused.
The morphology of crayfish varies depending on habitats, but there has not been a lot of studies that compare crayfish morphological parameters from lakes and rivers.
Erinevate veekogude ja vähikasvanduste vähkide kehakujud on erinevad, kuid täpseid võrdlusuuringud morfoloogiliste erinevuste kohta on tehtud vähe.
The results showed differences between the two crayfish populations concerning crayfish weight, carapace length and chela widths.
Andmete analüüsimisel ilmnesid kahe veekogu vähipopulatsiooni erinevused vähkide kaaludes, karapaksi pikkustes ja sõrgade laiustes.
Determining the difference in morphology between crayfish populations is important for the planning of crayfish farms, whose stock usually comes from natural crayfish populations, to get stocking material with the most suitable properties.
Uuring annab panuse jõevähi majandamise, asustamise- ja kaitseplaanide täiustamiseks Eestis ning kehanäitajate erinevuste välja selgitamine on oluline jõevähkide kasvatamise ja aretuse planeerimiseks, et leida sobivaimate omadustega asurkond asustamiseks ja kasvanduste jaoks (kelle asustusmaterjal pärineb sageli looduslikest veekogudest).
No differences were recorded when comparing male and female crayfish chela lenghts, male abdomen widths and female postorbital lenghts.
Erinevused puudusid isas- ja emasvähkide sõrgade pikkuste vahel, isaste laka laiuse ning emaste vähkide postorbitaalse pikkuse vahel.
Also, the abdomen width of female crayfish and the postorbital length of male crayfish were significally different.
Lisaks erinesid kahe veekogu emasvähkide laka laiused ja isaste vähkide postorbitaalsed pikkused.
To ensure the well-being of Estonian only native crayfish, many new crayfish populations have been created and a lot of populations have been reintroduced as well.
Eesti ainsa põlise vähiliigi – jõevähi varude säilitamise ja taastamise eesmärgil asustatakse meie vetesse jõevähke ning luuakse uusi asurkondi, mille asustusmaterjal pärineb nii looduslikest veekogudest kui ka vähikasvandustest.
Landside boundary to reeds with grasslands not being so clearly defined as openwater directional boundary.
Roostike maismaa-poolne piir rohumaadega ei ole roostike avavee-suunalise piiriga võrreldes nii selgelt defineeritav.
Remote sensing of coastal reeds in the optical spectral region at Estonian western coastal areas
Eesti lääneranniku roostike sateliitseire spektri optilises piirkonnas
The aims of the master´s thesis were to map coastal reeds since the coastline at the Basic Map of Estonia towards open water, and towards inland, while supporting an appropriate methodological solutions.
Magistritöö eesmärkideks oli mererannaroostike eristamine Eesti Põhikaardi rannajoonest avavee suunas, kui ka maismaa suunas, seejuures vastavate metoodiliste lahenduste omapoolne toetamine.
Different methods were used to separate reed patches from background.
Kasutati erinevaid meetodeid roostikualade eristamiseks muust alast.
A comparison of classification results with the Basic Map of Estonia point and areaobjects datas showed an acceptable results.
Klassifitseerimistulemuste võrdlus Eesti Põhikaardi punkt-ja pindandmestikuga näitas rahuldavaid tulemusi.
The classification results for reeds were compared with results from high spatial resolution IKONOS satellite image.
Saadud roostikualasid võrreldi suure ruumilise lahutusega satelliidi IKONOS pildilt saadud tulemusega.
Reeds towards the mainland was discerned from winter satellite-images in red spectral band, to separate values of pixels from the frequency distribution.
Roostike eristamine rannajoonest maismaa suunas tehti spektri punase piirkonna talvistelt satelliidipiltidelt eristusnivoo seadmisena piksliväärtuste sagedusjaotusest.
Reeds was also discerned from spring-period (May) images, considering with different phenology of reeds and grasslands and using the classification vegetation index NDVI images.
Rannajoonest maismaa suunas jäävaid roostikualasid klassifitseeriti ka kevadistel maikuus pildistatud satelliidipiltidelt, arvestades roostike ja rohumaade teineteisest erinevat fenoloogiat kevadel ja kasutades klassifitseerimiseks vegetatsiooniindeksi NDVI pilte.
Medium spatial resolution Landsat Thematic Mapper (TM) satellite-images from different years and from different seasons (including summer, spring and winter images) where used to discerned reeds.
Roostike kaardistamiseks kasutati keskmise ruumilise lahutusega Landsat 5 Thematic Mapper (TM) erinevatest aastatest ja erinevatest aastaaegadest pärit satelliidipilte.
An ISODATA classification was also applied to classify inland patches of reed.
Ühe lahendusena katsetati klassifitseerimisel ka ISODATA-meetodil klassifitseerimist.
The results obtained from classification of Landsat images were compared to those obtained from IKONOS image, reed patchareas were largerly overlap.
Tulemustest ilmnes, et Landsat-piltidelt eristamise tulemusena saadud roostikulapid kattuvad suuremas osas IKONOS-pildilt saadud tulemusega.
In the areas towards open water from the coastline the threshold value for separating reeds and other areas were defined as the mean value of the 2nd and 98th percentile values of vegetation index NDVI image, what was formed by red and near infrared spectral band images.
Roostike eristamine avavee suunas tehti punase ja lähisinfrapunase spektripiirkonna piltidest moodustatud normeeritud vahe vegetatsiooniindeksi NDVI piltidelt.
The stands involved in present study were located in Southern Estonia.
Uuritud puistud asusid Lõuna-Eestis.
The annual fine root production in the 23-year-old stand was 1,01 t ha-1 a -1 (of that the Silver birch fine root production was 0.8 t ha-1 a, Norway spruce 0.15 t ha-1 , grasses 0.06 t ha-1 ), 30-year-old stand 1.13 t ha-1 (0.32 t ha-1 , 0.8 t ha-1 , 0.01 t ha-1 , respectively), 40-year-old stand 0.65 t ha-1 (0.48 t ha-1 , 0.14 t ha-1 , 0.03 t ha-1 , respectively), 53-year-old stand 0.78 t ha-1 (0.25 t ha-1 , 0.48 t ha-1 , 0.05 t ha-1 , respectively), 60-year-old stand 2.16 t ha-1 (0.43 t ha-1 , 1.55 t ha-1 , 0.18 t ha-1 , respectively).
Peenjuurte aastane produktsioon 23-aastases puistus oli 1,01 t ha-1 (millest kase peenjuurte produktsioon 0,8 t ha-1 , kuuse 0,15 t ha-1 ja rohttaimede 0,06 t ha-1 ), 30-aastases puistus 1,13 t ha-1 (KS 0,32 t ha-1 , KU 0,8 t ha-1 , ROHT 0,01 t ha-1 ), 40-aastases puistus 0,65 t ha-1 (KS 0,48 t ha-1 , KU 0,14 t ha-1 , ROHT 0,03 t ha-1 ) 53-aastases puistus 0,78 t ha-1 (KS 0,25 t ha-1 , KU 0,48 t h-1 , ROHT 0,05 t ha-1 ) ja 60-aastases puistus 2,16 t ha-1 (KS 0,43 t ha-1 , KU 1,55 t ha-1 , ROHT 0,18 t ha-1 ).
mixed forests
segapuistus.
The mesh root method was used for estimation of fine root production.
Peenjuurte produktsiooni hinnati juurevõrkude meetodil.
Fine root production in a chronosequence of Silver birch (Betula pendula Roth.
Peenjuurte produktsioon kase (Betula pendula Roth.
Annual carbon accumulation in fine roots was 1.01, 1.13, 0.65, 0.78 and 2.16 t C ha-1 , respectively, and annual carbon input into the soil was 0.69, 0.66, 0.41, 0.56 and 1.26 t C ha-1 , respectively.
2,16 t C ha-1 a -1 ja peenjuurte varise kaudu mulda jõudnud süsiniku hulgad vastavalt 0,69, 0,66, 0,41, 0,56 ja 1,26 t C ha-1 a -1 .
The aim of this study was to estimate fine root (d ≤ 2 mm) production in five Oxalis boreal forest site type birch (Betula pendula Roth.)
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli uurida peenjuurte (d ≤ 2 mm) produktsiooni viies erineva vanusega (23-, 30-, 40-, 53- ja 60-aastane) jänesekapsa kasvukohatüübi kase (Betula pendula Roth.
To induce superovulation, embryodonors were treated by using prostaglandin F2 (Dinolytic®, Pharmacia N.V/S.A., Puurs, Belgia) and follicle stimulating hormon (FSH, Folltropiin®, Bioniche Teo Inverin, Co. Galway, Dublin, Ireland) preparations.
Superovulatsiooni miseks töödeldi embrüodoonoreid prostaglandiin F2 (the hormone prostaglandin F2α , PGF2)(Dinolytic®, Pharmacia N.V/S.A., Puurs, Belgia) ning folliikuleid stimuleeriva hormooni (follicle stimulating hormone, FSH)(Folltropiin®, Bioniche Teo Inverin, Co. Galway, Dublin, Iirimaa) preparaatidega.
Milk progesterone dynamic in superovulated embryodonorcows
Piima progesteroonisisalduse dünaamika superovuleeritud embrüodoonorlehmadel
Optimal progesterone concentrations were 12,86 ng/ml (sensitivity 64%, specificity 90% ) on the day 28 (PGF2α tratment for induction of regression of corpora lutea), and 23,5 ng/ml (sensitivity 91%, specificity 80%) on the day 37 (flushing of embryos), respectively.
Andmete statistilisest analüüsist suhteliste töökarakteristikute kõvera analüüsi abil selgus, et superovulatoorse reaktsiooni prognoosimiseks optimaalsed progesteroonisisalduse kriteeriumid 28. päeval (PGF2α manustamine kollakeha taandarengu indutseerimiseks) on 12,86 ng/ml (64% tundlikkusega, 90% spetsiifilisusega) ja 37. ehk embrüote loputamispäeval 23,5 ng/ml (91% tundlikkusega, 80% spetsiifilisusega).
From the 21 donors used, in 10 cows superovulatory reaction was low, (mean 3.3 ± 2.3 corpora lutea), and in 11 cows superovulatory reaction was high (10.1 ± 2.7 corpora lutea per donor).
Kokku uuringus kasutatud 21 lehmast 10 lehmal oli superovulatoorne reaktsioon madal, keskmiselt 3,3 ± 2,3 kollakeha ja 11 lehmal kõrge, keskmiselt 10,1 ± 2,7 kollakeha ühe doonori kohta.
In the present study milk progesterone dynamics in 21 superovulated embryodonors was studied and optimal cutpoints for the progesterone concentrations for prediction of superovulatory responce were found.
Antud töös uuriti hormooni progesteroon dünaamikat 21 superovuleeritud embrüodoonorlehmadel ja tehti kindlaks progesteroonisisalduse kriteeriumid superovulatoorse reaktsiooni prognoosimiseks.
These results suggest that milk progesterone analyses can be used for prediction of superovulatory response in dairy cows.
Nende andmete abil on võimalik prognoosida superovulatoorse reaktsiooni tekkimist piimalehmadel.
On the day of the flushing of embryos superovulatory reaction was evaluated by transrectal palpation or ultrasonographical examination of the ovaries, based on the number of formed corpora lutea.
Superovulatsiooni suurus määrati embrüote loputuspäeval rektaalsel palpatsioonil, munasarjades formeerunud kollakehade arvu järgi.
According to experimental schedule milk was sampled for measurements of progesterone.
Vastavalt katseskeemile koguti lüpsijärgselt katseloomadelt piimaproovid progesterooni kontsentratsiooni määramiseks, monoklonaalsel antikehal põhineva ensüümimmunoloogilise analüüsi abil.
Progesterone concentrations were related to the syperovulatory reactions.
Määratud progesterooni kontsentratsioone võrreldi ovulatoorse reaktsiooni suurusega (munasarjades formeerunud kollakehade arvuga).
The results of the study indicated differences between the two groups.
Uuringu tulemusena tehti kindlaks, et hormonaalse töötlemise järel esines embrüodoonorite vahel märkimisväärne erinevus superovulatoorse reaktsiooni suuruses.
The metal industry has the largest number of occupational accidents in Estonia and this number has been increasing over the last decades.
Metallitööstus on suurima tööõnnetuste arvuga tegevusala Eestis ning tööõnnetuste arv on viimastel aastatel tõusvas trendis.
The study subjects worked an average for 617,5 hours without health issues and required 353,5 hours for recovery, readiness and recovery coefficients were 0,64 and 0,36 respectively.
Töötajate töökindluse näitajate määramisel selgus, et keskmine töövältus tõrke kohta oli 617,5 h ja töövõime taastamisaeg 353,5 h, valmidus- ja taastamistegur oli vastavalt 0,64 ning 0,36.
The results of the survey demonstrated that workers were exposed to noise (100%), poor indoor quality (53,8%), forced prolonged positions (80,8%), repetitive movements (80,7%) and physically hard labor (73,1%).
Ankeetküsitlusest selgus, et kõik töötajad puutuvad oma töös kokku müraga, 53,8% halva õhukvaliteediga, 80,8% sundasenditega, 80,7% korduvliigutustega ja 73,1% füüsiliselt raske tööga.
Relative humidity in the machine builders and welders work space was below the standard while the noise level exceeded 85 dB(A) threshold in the welders’ work space.
Sisekliima mõõtmistulemustest selgus, et lukkseppade ja keevitajate tööruumis oli õhu suhteline niiskus alla piirnormi ning keevitajate tööruumis ületas müratase 85 dB(A).
Working environment and work ability of machinery industry manufacturing employees
Masinatööstusettevõtte tootmistöötaja töökeskkond ja töövõime
The results of the risk assessment indicated that the noise level had the highest risk.
Riskianalüüsist selgus, et ohuteguritest kõige suurema riski suurusega on müra tase (IV).
In Estonia, research focusing on work place environment and performance of the metal industry workers has been limited.
Eestis on metallitööstuse töötajate töökeskkonda ja töövõimet uuritud vähe.
According to the Occupational Health and Safety Act, an employer should design as well as furnish the workplace to avoid occupational accidents and to maintain employee performance.
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt peab tööandja kujundama ja sisustama töökoha nii, et oleks võimalik vältida tööõnnetusi ning säilitada töötaja töövõime, eriti metallitööstuses, kuna seal on töövõime väiksem ja kõige suurem oht saada tervisekahjustusi.
Work reliability of the study subjects was determined based on the medical leave records.
Lisaks määrati ka nende töökindluse põhinäitajad haiguslehtedelt saadud andmete alusel.
Workers who used welding device did not work harder when compared to workers who did set up the welding robot systems (p=0,02) as both worked moderately hard to hard.
Keevitusroboti seadistaja töö ei olnud kergem MIG-keevitaja tööst ‒ töö raskusaste mõlemal keskmiselt raske kuni raske (p=0,02).
The aim of this study was to assess the risks associated with the work environment of machinery industry manufacturing employees as well as to evaluate their work difficulty and related performance parameters.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada ja hinnata masinatööstusettevõtte töökeskkonna ohutegureid ning töötajate töövõimet.