natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Because of some dosing mistakes during the study, the groups were reallocated to match the actual given doses.
Mõnede uuringu ajal tehtud doseerimisvigade tõttu jaotati rühmad ümber nii, et need vastaksid tegelikult manustatud annustele.
This study focuses on the alpha-2 adrenergic receptor agonist, detomidine’s effect on noise anxiety in horses.
See uuring keskendub alfa 2 adrenergilise retseptori agonistile, detomidiini mõjule hobuste müratundlikkusele.
In the presence of at least mild fireworks, the owners assessed the treatment effect to be excellent or good in 75% (3/4), 77.8% (7/9) and 100% (3/3) of the horses treated with 15, 30 and 40 µg/kg of detomidine, respectively.
Vähemalt kergete ilutulestike olemasolul hindasid omanikud raviefekti suurepäraseks või heaks 75% (3/4), 77,8% (7/9) ja 100% (3/3) hobustel keda raviti vastavalt 15, 30 ja 40 µg/kg detomidiiniga.
However, there were no statistically significant differences in the reported anxiety between treatments.
Siiski ei olnud ükski kirjeldatud erinevustest statistiliselt oluline.
The study was conducted on New Year’s Eve with the horses staying at their own home stables and the treatment-blind owners evaluating the effect.
Uuring viidi läbi uusaastaööl hobustel, kes viibisid oma kodutallis ja ravi mõju hindasid hobuste omanikud (pimedatult).
The heart rate decreased after all doses of 40 µg/kg detomidine, after most doses of 30 µg/kg and did not show any major changes after 15 µg/kg and placebo.
Südame löögisagedus langes pärast kõigi detomidiini 40 ug/kg manustamiskordi, enamiku annuse 30 µg/kg manustamiskordade järel ning pärast 15 µg/kg ja platseebo manustamist enam olulisi muutusi ei ilmnenud.
Owners tended to assess the treatment effect to be excellent or good more frequently for horses treated with detomidine than placebo.
Omanikud hindasid detomidiiniga ravitud hobustel sagedamini ravi toimet suurepäraseks või heaks võrreldes platseeboga.
During the study a heart rate monitor was also attached to the horses.
Uuringu ajal kinnitati hobustele ka pulsikell, et jälgida südame löögisagedust.
The 24 horses participating in the study were randomly allocated into 3 groups; 15 µg/kg detomidine, 30 µg/kg detomidine and placebo.
24 uuringus hobust jaotati juhuslikult 3 rühma; 15 µg/kg detomidiini, 30 µg kg detomidiini ja platseebo rühm.
In the final reallocated dosing groups there were 4 horses in the 15 µg/kg group, 9 horses in the 30 µg/kg group, 3 horses in the 40 µg/kg group and 8 horses in the placebo group.
Lõplikes ümberjaotatud ravimirühmades oli 4 hobust rühmas 15 ug/kg, 9 hobust rühmas 30 ug/kg, 3 hobust rühmas 40 ug/kg ja 8 hobust platseeborühmas.
The use of detomidine in horses suffering from noise anxiety due to fireworks
Detomidiini kasutamine hobustel kellel esineb ilutulestikuga seotud müratundlikkus
Good effect with placebo was assessed in 50% (3/6) of the horses.
Keegi platseeborühma hobuste omanikest ei hinnanud toimet suurepäraseks ja heaks hinnati toimet 50% (3/6) platseebotühma hobustel.
Further studies are needed with a larger sample size to confirm detomidine possible beneficial effect on noise anxiety in horses.
Kokkuvõtvalt võib ütelda, et kuigi suuremates doosides detomisdiini manustamine vähendas hobuste müratundlikkust on vaja tulevikus viia läbi vastavaid uuringuid rohkemate loomadega, et seda tulemust kinnitada.
The aim of this study is to estimate Eestonian roe deer’s density and abundance and describe abundance dynamics from 2009 to 2015.
Käesoleva töö eesmärgiks on hinnata üle-eestilist metskitse asustustihedust ja absoluutarvukust ning analüüsida nende dünaamikat aastatel 2009-2015.
The aim is to compose regression equations to assess how density form drive count blocks is reliant to pellet index and track index.
Eesmärgiks on koostada regressioonvõrrandid, mis iseloomustavad tegeliku asustustiheduste, s.o ajuloenduste käigus saadud tulemuste sõltuvust pabula – ja jäljeindeksitest.
Data is collected from drive count blocks from Tipu and Järvselja where pellet group and track counts also are made.During the researches Tipu’s and Järvselja’s dynamics of roe deer ise analyzed.
Andmed kogutakse Tipu uurimisalal ja Järvselja Katse- ja Õppemetskonna asuvatelt ajuloendustükkidelt, kus lisaks ajuloendusele viiakse läbi ka pabula- ja jäljeloendus.
In order to solve the situation, further studies should be conducted and a suitable solution to problem should be found.
Olukorra lahendamiseks tuleks edaspidi läbi viia täiendavaid uuringuid ja probleemile sobiv lahendus.
In the modern fast-developing society where people spend much of their free time at home, it is especially important to pay greater attention to the indoor climate of the living environment.
Kaasaegses kiiresti arenevas ühiskonnas, kus inimesed veedavad väga palju oma vabast ajast kodus, on eriti oluline pöörata suuremat tähelepanu elukeskkonna sisekliimale.
People themselves value the comfort of the housing and the quality of indoor air more and more which ensures them a good feeling and which is healthy.
Inimesed ise hindavad järjest enam eluaseme mugavust ja siseõhu kvaliteeti, mis tagab neile hea enesetunde ja on tervislik.
The average air temperature of the apartments during the measuring period was 23.9 ˚C, the average relative humidity was 34.5% and the average carbon dioxide content was 769 ppm.
Mõõteperioodi korterite keskmine õhutemperatuur oli 23,9 ˚C, keskmine suhteline õhuniiskus 34,5% ja keskmine süsihappegaasi sisaldus 769 ppm.
The aim of this thesis is to study and analyse the parameters of the indoor climate of the apartment buildings in the city of Tartu after renovation.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks on uurida ja analüüsida Tartu linnas paiknevate korterelamute sisekliima parameetreid peale renoveerimist.
The problem was the relative humidity of the apartments.
Probleemseks kohaks on korterite suhteline õhuniiskus.
When analysing the results, it was revealed that the indoor air temperature and carbon dioxide content of the apartment buildings complied with the prescribed values.
Tulemusi analüüsides selgus, et kortermaja siseõhu temperatuur ja süsihappegaasi sisaldus vastavad etteantud väärtustele.
The data of the indoor air temperature, relative humidity and carbon dioxide are from a period of four months.
Siseõhu temperatuuri, suhtelise õhuniiskuse ja süsihappegaasi andmed on nelja kuu pikkusest perioodist.
In the course of the thesis, the indoor temperature, relative humidity and carbon dioxide content was recorded using data recorders.
Lõputöö käigus salvestati korterite sisetemperatuur, suhteline õhuniiskus ja süsihappegaasi sisaldus andmesalvestajatega.
Assessment of temperature, relative humidity and carbon dioxide content of renovated apartment buildings in Tartu
Tartu renoveeritud korterelamute siseõhu temperatuuri, suhtelise niiskuse ja süsihappegaasi sisalduse hindamine
Also, correct investments have always been considered important.
Oluliseks on peetud alati ka õigeid investeeringuid.
Therefore, competition encourages companies to work more efficiently and to pursue innovation.
Seega innustab konkurents ettevõtteid efektiivsemalt tegutsema ning taotlema pidevalt uuendusi.
Two interviews were conducted with Aivar Alviste, the owner of the farm.
Läbi viidi ka kaks intervjuud talu omaniku Aivar Alvistega.
In order to remain in competition and increase their competitiveness in the milk producing industry, Andre farm has set their aim to promoting low production costs, high productivity and a stable production quality.
Püsimaks konkurentsis ning tõstmaks oma konkurentsivõimet piimanduses, on Andre talu võtnud eesmärgiks arendada madalaid tootmiskulusid, kõrget produktiivsust ning stabiilset toodangu kvaliteeti.
Because of that, companies on the market have different interests and objectives that are reflected by competitiveness as an ability to co-exist with other companies that might have opposite interests.
Sellest tulenevalt on turul osalevatel ettevõtetel erinevad huvid ja eesmärgid, mille täitumist peegeldabki konkurentsivõime kui võime (koos)eksisteerida teiste ettevõtetega vastandlike huvide tingimustes.
The factors affecting the competitiveness of medium-sized milk producer – an example of Andre farm
Keskmise suurusega piimatootja konkurentsivõimelisust tagavad tegurid Andre talu näitel
The comparison showed clearly, that in the researched years, the productivity and profitability indicators of Andre farm have been better than those of other similarly sized Estonian milk producers, resulting in the higher competitive ability of the company.
Võrdluses ilmnes selgelt, et Andre talu tootlikkuse ja tasuvuse näitajad on uuritavatel aastatel olnud paremad kui teistel sama suurusgrupi Eesti piimatootjatel, mis on peamiselt taganud ettevõtte konkurentsivõime.
The purpose of this bachelor’s thesis was to study, on the basis of Andre farm, what are important factors to a medium-sized milk producer’s manager and his organization, in order to ensure the competitiveness.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja uurida Andre talu näitel, mis on keskmise suurusega piimatootmisettevõtte juhile ja tema organisatsioonile oluline, et tagada oma konkurentsivõimelisus.
For a company to become successful and to survive in the competition, the surrounding operating environment and the internal environment of the company must be taken into account.
Ettevõtte edu saavutamiseks tuleks arvesse võtta nii ettevõtet ümbritsevat tegevuskeskkonda kui ka ettevõtte sisekeskkonda ja ressursse, mida edukalt kasutades on võimalik konkurentsis püsima jääda.
That is because the production costs remain the same and they cannot be significantly reduced due to the fact that the costs are already minimal.
Siiski jääb suureks ohuks piimatootjatele kokkuostuhinna langus, kuna tootmiskulud jäävad samaks ning neid vähendada ei oleks võimalik, sest tootmiskulud on niigi minimaalsed.
Also, company’s competitiveness was greatly increased by switching to automatic milking technologies, which also increased income of Andre farm.
Samuti tõstis ettevõtte konkurentsivõimet suuresti robotlüpsile üleminek, tänu millele on talu kasum kasvanud.
In this paper, company’s economic indicators characterising and influencing milk production, were analyzed and compared to Estonian milk producer’s average indicators in order to see if Andre farm is competitive, and how have they ensured their competitiveness.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsiti töös ettevõtte piimatootmist iseloomustavaid ning mõjutavaid majandusnäitajad ning võrreldi neid Eesti piimatootjate keskmiste näitajatega, aru saamaks, kas Andre talu on konkurentsivõimeline võrreldes teiste sarnaste piimatootjatega ning tänu millele ta konkurentsivõimelisuse on taganud.
Achievement of the goal by one competitor can reduce the chances of others reaching it.
Konkurents üldiselt on kahe või enama isiku püüdlemine ühe eesmärgi suunas, kusjuures ühe isiku poolt eesmärgi saavutamine võib vähendada selle võimalikkust teisele.
An alternative would be to cut down on the costs of feeding concentrates, but this would result in less milk from the cows and less profit for the producer.
Kui proovida kulusid näiteks jõusööda pealt vähendada siis annaksid lehmad vähem piima, mille tulemusena saaks ettevõte ka vähem kasu.
Major investments in new technologies and constant expansion have contributed to the competitive ability of Andre farm.
Andre talu konkurentsivõimele on kaasa aidanud ka pidev suurenemine ning suur investeerimine.
Further investigations are necessary to give more precise results.
Põhjalikumate tulemuste saamiseks on vajalikud edasised uuringud.
Samples were collected once a year in April.
Proovid katselappidelt võeti kord aastas aprilli kuus.
In this research the beginning of one crop rotation (2008) and the end (2012) is compared.
Uurimustöö raames võrreldakse esimese rotatsiooni alguse (2008) ja lõpu (2012) tulemusi.
In Estonia in 2008 – 2012 the use of organic fertilizers has increased 26% and the use of mineral fertilizers has decreased 39%.
Eestis on aastatel 2008 – 2012 orgaaniliste väetiste kasutamine suurenenud 26%, samas kui mineraalväetiste kasutamine on vähenenud 39%.
It is important to notice, that no calcium or magnesium fertilizers were given and no liming has been done in ten years.
Oluline on siinkohal välja tuua, et ühelegi variandile eraldi kaltsiumi ja magneesiumväetisi ei antud ning lupjamist ei olnud toimunud kümne aasta jooksul.
Four different farming systems were compared: (1) conventional, where no fertilizers were used, (2) conventional where mineral fertilizers were used (N150P25K95), (3) organic, where cover crops were used, (4) organic, where cover crops were combined with cattle manure (40 t/ha).
Katses võrreldi nelja varianti: (1) tavaviljeluslik variant, kus väetisi ei kasutatud, (2) tavaviljeluslik variant, kus kasutati mineraalväetisi (N150P25K95), (3) maheviljeluslik variant, kus kasutati haljasväetisi, (4) maheviljeluslik variant, kus lisaks haljasväetistele kasutati ka sõnnikut (40 t/ha).
In other farming systems P levels decreased 4,5 – 20 mg/kg.
Teistel variantidel oli P vähenemine 4,5 – 20 mg/kg.
Mineral fertilizers provided adequate levels of phosphorus in the soil (P level increased 8,9 mg/kg).
Mineraalväetiste kasutamisel suudeti hoida fosfori taset positiivsena (P tase tõusis 8,9 mg/kg).
The impact of mineral and organic fertilizers to soil nutrient content in crop rotation under conventional and organic farming
Mineraal- ja orgaaniliste väetiste mõju mulla toitainete sisaldusele mahe- ja tavaviljeluslikus külvikorras
Field experiment was situated at the experimental station at the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences in Eerika near Tartu.
Katse rajati aastal 2008 Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Eerika katsepõllule.
In organic farming system, where manure was used, the level of organic carbon increased 0,34%.
Mahevariandil, kus väetamiseks kasutati lisaks ka sõnnikut, suurenes orgaanilise süsiniku sisaldus 0,34%.
As a result, it was found that mineral and organic fertilizers did not maintain the soil fertility in studied crop rotation.
Uurimustöö tulemusena leiti, et mineraal- ja orgaaniliste väetistega ei suudetud hoida mullaviljakuse taset antud külvikorras.
In organic farming the level of pH and soil organic carbon were higher.
Maheviljeluslikel variantidel oli kõrgem pH tase ning orgaanilise süsiniku sisaldus.
Thesis is based on literature and organic- and conventional farming field experiment.
Magistritöö on koostatud kirjanduse allikate ning mahe- ja tavaviljeluse võrdluskatse baasil.
Conventional farming system with mineral fertilizers showed 0,03% decreas in organic carbon content.
Tavaviljeluses mineraalväetistega väetatud variandil langes orgaanilise süsiniku tase 0,03%.
The changes in soil pH, total nitrogen, soil organic carbon and plant available phosphorus, potassium, calcium and magnesium content were studied.
Antud magistritöö eesmärgiks on uurida mineraalväetiste, järelkultuuride ning järelkultuuride ja sõnniku koostoime mõju mulla happesusele, üldlämmastiku, orgaanilise süsiniku ning liikuvate fosfori, kaaliumi, kaltsiumi ja magneesiumi sisaldustele.
Conventional and organic systems presented deficits of total nitrogen, potassium, magnesium and calcium.
Üldlämmastiku, kaaliumi, magneesiumi ning kaltsiumi sisaldused vähenesid aga nii mahe- kui ka tavaviljeluslikel variantidel.
Research of timber harvester's efficiency
Harvesteri tootlikkuse uurimine
Thesis each chapter contains discussion, which takes theme together.
Lõputöö iga peatüki lõpus on arutletu, mis võtab teema kokku.
Objective of this Bachelor's Thesis is to discover main factors affecting the timber harvester productivity.
Antud lõputöö eesmärk on välja selgitada olulisemate tegurite mõju harvesteri tootlikkusele.
Present Bachelor's Thesis contains summarized figures and graphs from scientific articles, which can help to give better overview of research results.
Antud lõputöö sisaldab refereeritud teadusartiklite jooniseid ning graafikuid, mis aitavad anda uuringu tulemustest parema ülevaate.
Present Bachelor's Thesis can enable to understand characteristics working with timber harvester and to give recommendations to make timber harvester's work in future even more better.
Antud lõputöö võimaldab paremini mõista harvesteri töö iseärasusi ning anda soovitusi harvesteri töö ratsionaliseerimiseks tulevikus.
For that, according scientific articles were summarized and their results, achieved by author's were analysed .
Selleks on refereeritud vastavaid teadusartikleid, analüüsides nende autorite poolt saadud tulemusi ning arutledes, et miks on just nii, mitte teisiti.
The main anthropogenic source of methane are landfills, which therefore have to meet the EL regulations that require all landfills to be equipped with active gas collection systems.
Üheks suuremaks inimtekkelise metaani allikaks peetakse prügilaid ning seetõttu peavad EL nõuetele vastavad prügilad olema varustatud aktiivse prügilagaasi kogumissüsteemiga.
All the analysed landfills are equipped with active gas collecting systems.
Kõikidesse uuritavatesse prügilatesse on rajatud nõuetekohased prügilagaasi kogumissüsteemid.
Based on the aim of this Master’s a broad range of data was collected from multiple sources including interviews, email communication and phone calls which allowed graphs and charts to be made.
Andmed, mis saadi prügila esindajatelt e-kirja, telefoni- ja lühiintervjuude teel, grupeeriti, ühtlustati, koondati tabelistesse ning parema ülevaate saamiseks koostati joonised.
The examined landfills could possibly switch from active gas collection to passive, and accept a concept of methane decomposition layer to partially or completely replace landfill cover layer.
prügilad võiksid siis hakata gaasi lagundama bioloogiliselt, asendades veetiheda kattekihi täielikult või osaliselt metaanilagunduskattega, mille tarbeks võiks aegsasti hakata koguma materjali.
LandGEM model was used to analyse the yearly waste disposal to calculate and predict the amount of landfill gas.
Prügilagaasi tulevikus tekkivaid koguseid prognoositi mudelit LandGEM abil.
The selected landfills have been thoroughly examined by monitoring the amount and composition of landfill gases in accordance to disposal of waste.
Magistritöö raames uuriti valitud prügilate prügilagaasi kogumist.
None of the production units is not possible to compare, so it must be tailored to the individual needs of each company.
Ühtegi tootmisüksust ei ole võimalik kõrvutada, seega tuleb iga ettevõtte vajadustest lähtuda individuaalselt.
Constantly increasing competition and demanding customers are forcing the production units to constantly replenis.
Pidevalt kasvav konkurents ja nõudlikumad kliendid sunnivad tootmisüksusi end pidevalt täiendama.
Planer tools must be tested as much as possible in order to obtain reliable results.
Kindlasti tuleks höövlinugasid testida võimalikult palju, et saada usaldusväärsed tulemused.
Larger and smaller than α = 27 ̊ cutting angle significantly affects the wear increases.
Suurem ja väiksem kui α = 27 ̊ teritusnurk mõjutab oluliselt kulumise tõusu.
All testing examples was taken into Estonian University of Life Sciences Institute, measuring – and data processing lab where the worn tool geometry measured and captured with stereomicroscope.
Kõik katsekehad viidi Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudi mõõtmise- ja andmetöötluse laborisse, kus stereomikroskoobiga mõõdeti ja jäädvustati kulunud höövlinoa geomeetria.
The experiments were carried out in timber processing industry.
Katsed viidi läbi puitu töötlevas ettevõttes.
The entire range of tests was carried out with the same parameters for a planing.
Terve hulk katseid viidi läbi samade hööveldus parameetritega.
This thesis was to investigate the better understand the durability of planing.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks oli uurida höövlinugade kulumist, et mõista paremini nende kestvust hööveldamisel.
Planing showed that the best results is α = 24 ̊ sharpening angle.
Hööveldamisel näitas kõige paremaid tulemusi α = 24 ̊ teritusnurgaga höövelnuga.
Wood industry is growing field to strive for the better benefits.
Puidutööstus on arenev valdkond, kus püüeldakse aina paremuse poole.
Materials and methodologies were explained to analyze wear.
Kulumise uurimiseks on eelnevalt lahti seletatud materjalid ja metoodikad.
Sharpening angle was a changing parameter.
Muutuvaks parameetriks oli höövlinoa teritusnurk.
Tests were performed using tungsten carbide tool, sharpening machine and planer.
Katsete läbiviimiseks kasutati kõvasulam volframkarbiid höövlinugasid, terituspinki ja höövelmasinat.
Effect of the cutting geometry on planer tool wear
Lõikegeomeetria mõju höövlinoa kulumisele
In certain planed meters the worn width slow down.
Kulumise ulatus lõiketahul aeglustub kindlal hööveldusmeetrite piiril.
Increasing and degreasing cutting geometry degrease planing length.
Suurema ja väiksema lõikegeomeetriaga höövlinoad kuluvad kiiremini.
In order to grow plants with high level water needs, investment in irrigation system is required.
Rohke veevajadusega taimede kasvatamiseks on vajalik investeering niisutussüsteemi.
Irrigation system choice depends on irrigation area size, plant species and additional water needs.
Niisutussüsteemi valik sõltub plaanitava niisutusala suurusest, taimeliigist ning taimede lisavee vajadusest.
Hop Yard Irrigation System for Nõmme Field
Humalaistanduse niisutussüsteem Nõmme põllule
Goal of thesis was to analyze and choose irrigation system suitable for hop yard located on Nõmme field.
Töö eesmärgiks on analüüsida ning valida Nõmme põllule rajatava humalaistandusele sobiv niisutussüsteem.
In addition, suitable irrigation system component requirements are calculated and then selected based on these requirements.
Töö tulemuseks on humalaistanduse nõuetele vastav niisutussüsteemi valik ning süsteemi sobivate komponentide nõuete välja selgitamine ja hinnastamine.
It is important to keep in mind that it has to be possible to extract DNA from insects after several years.
Tähtis on silmas pidada, et putukatest oleks võimalik DNA-d eraldada ka aastate pärast.
The development of molecular methods has increased the need for standardised insect preservation.
Molekulaar meetodite arenguga on suurenenud putukate säilitamis vajadus.
In this study, fungi gnats (Diptera: Sciaroidea) with varying storage ages and methods were used.
Uurimistöös kasutati seenesääsklasi (Diptera: Sciaroidea) ning nende vanus ja säilitamisviis oli varieeruv.
It was studied, how insect preservation and storage age affects the success of DNA extraction.
Uuriti, kuidas mõjutab putukate säilitamisviis ja vanus DNA eralduse edukust.
The results show that it is easier to extract DNA from cold-stored specimens than from specimens kept at room temperature and that at least in the case of the samples used in this study, the age of the specimens did not play a significant role.
Tulemustest selgub, et külmas hoitud isenditest on lihtsam eraldada DNA-d kui toatemperatuuril säilitatud isenditest ning antud töös isendi vanus rolli ei mängi.
The results were also compared with DNeasy Blood & Tissue Kit to see if PrepMan Ultra Sample Preparation reagent was as good for DNA extraction as a more expensive kit.
Saadud tulemusi võrreldi ka DNeasy Blood & Tissue Kit-iga, et näha, kas PrepMan™ Ultra Sample Preparation reagent sobiks DNA eralduseks.
The aim of the Bachelor’s thesis was to find out whether the PrepMan Ultra Sample Preparation is suitable for DNA extraction of insects stored long-term in ethanol.
Bakalaureuse töö eesmärgiks oli välja selgitada, kas PrepMan™ Ultra Sample Preparation reagent sobib pikalt etanoolis säilitatud putukate DNA eralduseks.
Several experiments were carried out in the laboratory, DNA concentration, PCR mix and program were modified, to find the most suitable way to extract DNA with the PrepMan Ultra Sample Preparation reagent.
Tulemuste saamiseks viidi laboratooriumis läbi erinevad katsed DNA kontsentratsiooni ja PCR segu ning programmi muutmisega, et leida sobivaim viis DNA eralduseks.