natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, results from the greenhouse experimental study showed that instead of the adjacent vegetated area better moisture conditions enabled the growth of many plant species.
Kasvuhoonekatse tulemused näitasid aga, et servaefektist olulisemaks on paremad niiskustingimused, mis võimaldasid paljudel liikidel kasvama hakata.
The spontaneous re-vegetation of extracted peatlands is a very slow process, because of the totally depleted or spoiled seed bank; therefore only some propagules that arrive by wind can germinate, survive and form a plat cover on those areas.
Jääksoode spontaanne taastaimestumine toimub väga aeglaselt, kuna elujõuline seemnepank on hävitatud ning ainult mõned tuulega saabunud levised on võimelised seal idanema ning kasvama hakanud taimed püsima.
In former times, peat was extracted as block-cut peat, and that had a rather limited impact on surroundings; in the middle of the 20th century a peat milling technique was taken into use that raised rapidly the volume of peat extraction and increased the area of abandoned extracted peatlands.
Kui varasemalt kaevandati peamiselt tükkturvast ja mõju loodusele ei olnud suur, siis 1950ndatest võeti kasutusele freestehnoloogia, mistõttu on nii kaevandamisalade kui ka kaevandamise järgselt tekkinud jääksoode pindala kiiresti suurenenud.
The results from the field studies and inventory of extracted peatlands showed that the main factors influencing the re-vegetation are former treatment, surface microform, and peat properties.
Väliuuringute ja jääksoode revisjoniandmete analüüsil tehti kindlaks, et jääksoode taastaimestumine sõltub kõige enam kaevandamise viisist, mikrovormist, ning jääkturba omadustest.
If restoration towards bog communities is possible, the microhabitat variability could be additionally supported by creating mounds and furrows positioned perpendicular with ditches.
Aladel, kus on võimalik taastada rabakooslust, on soovitatav luua mikrovormi erinevusi kujundades jääkväljadele kuivenduskraavidega risti piklikke lohke.
However, in Estonia only few extracted peatland areas have been restored so far.
Eestis on see ka seadustega nõutav, kuid jääksoid on seni veel väga vähe korrastatud.
The re-vegetation of extracted peatlands is also influenced by the depth of the residual peat and its properties.
Taastaimestumist mõjutab veel ka jääkturba paksuses ja omadused.
The peatlands are here widely drained for forestry, agriculture and peat production.
Eesti on olnud üheks maailma sooderikkamaks riigiks, kuid soid on siin ka ulatuslikult kuivendatud kasutamiseks metsa- või põllumaana ning turba kaevandamiseks.
A single application of fertilizer did not have an effect on the total number of plant species on extracted peatland, but increased the plant cover and the mean number of species.
Ühekordne väetamine ei avaldanud mõju taimeliikide koguarvule jääksoodest võetud proovides, kuid suurendas keskmist taimeliikide arvu ja katvust, samuti ei mõjutanud väetamine kasvuhoones hoitud proovide üldist liigirikkust, mis osutab sellele, et jääksoode aeglane taastaimestumine on tingitud pigem ebasoodsatest niiskustingimustest.
Long-term monitoring work from the years 2002–2011 included Estonia, the other Baltic countries, Finland and Russia.
Pikaaegsed tehtud uuringud aastatest 2002–2011 hõlmasid nii Eestit, teisi Balti riike, Soomet kui ka Venemaad.
For instance, 300 million farmland birds in Europe have been lost since 1980.
Näiteks on viimase 30 aastaga Euroopas välja surnud 300 miljonit põllulindu.
Thus mixed land use is highly important, because birds change their utilisation of different field types during the breeding season.
Seega on põllukultuuride mitmekesisus ääretult oluline, kuna linnud kasutavad pesitsustsükli jooksul erinevate põllukultuuridega põlde.
Interestingly, we found that overall species richness, abundance and species-specific abundance depends on field type (pasture, abandoned land, arable land) and also breeding season.
Huvitavaks tulemuseks oli see, et nii liigirikkus, isendite rohkus kui ka mitmete liikide arvukuse muutus sõltus nii põllutüübist (karjamaa, söötis maa, teraviljapõld) kui ka pesitsusajast.
Significantly lower values of bird species richness and abundance were found on root vegetables and arable fields.
Oluliselt madalamad liigirikkuse ja mitmekesisuse näitajad ilmnesid juurvilja- ning teraviljapõldudel.
Land use analysis indicated that the highest values for bird species richness and abundance were on abandoned grasslands, on abandoned cereal fields, on pastures and on multispecies grasslands.
Põllukultuuride analüüs viitas omakorda, et kõige kõrgemad lindude liigirikkuse ja rohkuse näitajad leiti kasutusest väljajäänud (söötis) põldudel, karjamaadel ja mitmeliigilistel rohumaadel.
This thesis mostly concentrated on agricultural ditches and their edges as important habitats for nesting, hiding and feeding.
Doktoritöös keskenduti maastikuelementidest peamiselt kuivenduskraavidele ja nende servadele, sest need on olulised pesitsus- ja varjekohad ning toitumispaigad.
Thus man-made landscape elements such as ditches are important habitats on farmland and should be protected against subsurface drainage.
Seega osutuvad inimloodud maastikuelemendid põllumajandusmaastikus olulisteks elupaikadeks ning neid elemente ei tohiks kindlasti maastikest drenaakuivenduse käigus eemaldada.
The trends in the numbers of two common farmland bird species, Skylark and Meadow Pipit, were significantly positive on open drainage fields, while trends on subsurface drainage fields were stable.
Kahe tavalise põllulinnu, põldlõokese ja sookiuru arvukus kasvas märgatavalt kuivenduskraavidega põldudel.
The relationships between farmland birds, land use and landscape structure in Northern Europe
Lindude seosed põllumajandusmaastikuga
Results indicated that farmland landscape structure (landscape elements and land use) plays a very important role in farmland bird abundance.
Tulemused näitasid, et põllumajandusmaastiku struktuur omab väga olulist tähtsust linnurohkuse seisukohalt: mida rikkalikum on maastikumuster (põllukultuuride rohkus ja maastikuelementide rikkus), seda rohkem on seal ka linde.
This thesis examines the relationships between farmland birds and landscape structure and land use in Northern Europe.
Teema tähtsusest tingituna käsitles doktoritöö lindude seoseid põllumajandusmaastiku elementide ja põllukultuuridega.
Modern agriculture has had a tremendously negative influence on farmland biodiversity in Europe during the 20th century.
Põllulindude ja põllumajanduse seosed on tänini väga aktuaalsed, kuna suleliste arv on Euroopas dramaatiliselt vähenenud.
Dopamine D1 receptor and its interaction with adenosine A1 receptor in Sf9 cell membranes
Dopamiini D1 retseptor ja selle vastasmõju adenosiini A1 retseptoriga Sf9 rakumembraanides
Comparable improvements were also achieved in the other metrics.
Sarnased parandused saavutati ka teistes mõõdikutes.
The results show that, from a backlog of 100 issue reports, by recommending the top 10 issue reports to each developer a recall ranging from 52.9% up to 96% can be achieved, which is 6 up to 9.5 times better than picking 10 issue reports randomly.
Tulemused näitavad, et 100 tööülesande kirjelduse põhjal 10 igale arendajale sobivaima soovitamise puhul võib saavutada saagise 52.9% ja 96% vahel, mis on 6 kuni 9.5 korda parem 10 juhusliku töökirjelduse valimisest.
For evaluating the performance of the recommender system, the Precision, Recall, F1-score and Mean Average Precision metrics were used.
Soovitussüsteemi jõudluse hindamiseks kasutati täpsuse (precision), saagise (recall), f1-skoori (f1-score) ja keskmise täpsuse (mean average precision) mõõdikuid.
The assignment of these issue reports to developers is done in different ways.
Ülesannete jaotamine arendajatele võib toimude mitmel eri viisil.
The development of a software system is often done through an iterative process and different change requests arise when bugs and defects are detected or new features need to be added.
Tarkvarasüsteemide arendust viiakse tihti läbi iteratiivse protsessina ning erinevad tööüleasnded tekkivad siis kui leitakse defekte või tekib vajadus uue funktsionaalsuse järele.
To implement this recommender system, issue reports were collected from 6 different opensource projects and different machine learning techniques were applied and compared in order to determine the most suitable one.
Süsteemi arendamiseks koguti 6 erinevast avatud lähtekoodiga projektist ülesandeid, kasutati erinevaid masinõppe meetodeid ja võrreldi tulemusi, et leida sobivaim.
Recommending Issue Reports to Developers Using Machine Learning
Ülesannete soovitamine tarkvaraarendajatele masinõppe abil
One common approach is self-assignment, where the developers themselves pick the issue reports they are interested in and assign themselves.
Üks populaarsemaid lähenemisi näeb ette, et arendajad valivad ise ülesandeid, mis neid huvitavad.
This recommender system can learn from the history of the issue reports that each developer worked on previously and recommend new issue reports suited to each developer.
Selle probleemi leevendamiseks esitatakse antud töös masinõppel põhinev soovitussüsteem, mis on võimeline probleemihalduse süsteemi ajaloost õppima milliseid ülesandeid on iga arendaja eelnevalt täitnud ja selle põhjal soovitada neile uusi ülesandeid.
Practising self-assignment in large projects can be challenging for developers because the backlog of large projects become loaded with many issue reports, which makes it hard for developers to filter out the issue reports in line with their interest.
Suurtes projektides võib see aga muutuda keeruliseks: ülesannete suure arvu tõttu on arendajatel raske aegsasti valida omale huvitav tööülesanne.
These requirements are recorded as issue reports and put in the backlog of the software project for developers to work on.
Need ülesanded salvestatakse probleemihalduse süsteemi, kust arendajad saavad sisendit oma tööle.
Thematic accuracy and completeness of topographic maps
Topograafiliste kaartide temaatiline õigsus ja täielikkus
The quality of topographical maps may vary spatially, also.
Topograafiliste andmete kvaliteet võib erineda ka ruumiliselt.
To improve the mapping quality concerning systematic errors, it is necessary to revise the definitions or methods of determination in a mapping specification or to consider whether the mapping of these features is absolutely necessary.
Kaardistuse kvaliteedi tõstmiseks tuleks süsteemsete vigade vältimiseks täiendada kaardistusjuhendeid – täpsustada nähtuse definitsiooni või tunnuseid või kaaluda, kas antud nähtuse kaardistamine on üldse vajalik.
In order to obtain landscape indicators describing landscape heterogeneity, the methodology of calculation of landscape indicators for vector data was developed (I publication).
Vektorandmetest maastiku keerukuse indeksite arvutamiseks töötati välja metoodika, mille abil väiksed punkt ning joonobjektid lõimiti ühtseks pinnakatte kihiks (I teadusartikkel).
Spatial data quality has been the subject of discussions for almost 40 years.
Ruumiandmete kvaliteediga on nii teadlased kui ruumiandmete tootjad tegelenud üle 40 aasta.
More detailed quality information is needed for data users and data producers as well.
Detailsem kvaliteedi analüüs ning saadud näitajate esitamine on vajalik nii andmetootjatele kvaliteedi paremaks tagamiseks kui ka kasutajatele.
The variation of the interpretation of orthophotos on the field may occur due to the differences in the complexity of the landscape, differences in the characteristics of individual field workers, and differences in their perception of the landscape.
Selle põhjuseks võib olla maastiku keerukus, välitöötaja sugu, kogemus ning võimekus maastikku tõlgendada.
The error analyses published in II paper were performed on two levels: in general across all map sheets and in detail according to the field workers involved.
Välikaardistusel tehtud vigu ja nende struktuuri analüüsiti kahel tasandil: 1) üldisel tasandil, kus analüüsis osalesid kõik andmebaasis olnud vead korraga; 2) detailsel tasandil, kus vigu analüüsiti välitöötajate lõikes (II teadusartikkel).
An analysis of topographical Estonian Basic Map, empirical field inspections from 2003-2006 provides an excellent case study to investigate the effect of characteristics of field workers on spatial data quality.
Doktoritöös on kasutatud Eesti põhikaardi 1:10 000 välitööde kontrolli andmeid aastatest 2003-2006.
Gender and years of experience of the field workers did not have a statistically significant impact on the mapping quality.
Välitöötaja sugu kaardistuse kvaliteeti ei mõjutanud.
National mapping agencies involved in INSPIRE, are users of the ISO 19100 quality standards or the others spatial data quality standards.
Rahvuslike kaardistusagentuuride katusorganisatsiooni Eurogeographics’i 2018. a uurimus näitab, et INSPIREga ühinenud liikmete seas on ruumiandmete kvaliteedi standardite kasutus suurenenud.
The availability of quality topographic databases and associated maps is critical for all users of spatial data.
Suuremõõtkavalised topograafilised kaardid on tänapäeva ruumiandmete taristute lahutamatuks osaks.
In the III publication the interaction between the characteristics of field workers, including their gender and years of experience (as a proxy for their mapping skills), and landscape heterogeneity were explored.
Käesolevas doktoritöös uuriti kas ja mil määral mõjutavad kaardistuse kvaliteeti välitöötaja teatud omadused ning maastiku keerukus (III teadusartikkel).
However, both systematic and individual errors were evident.
Individuaalsete, üksikute välitöötajate põhjustatud vigade vältimiseks on soovitav viia läbi koolitusi.
By contrast, the biggest problem is that data quality is analysed and presented at a generic global level rather than at more detailed levels of granularity.
Põhiliselt on analüüsitud klassifitseerimise õigsust ning täielikkust, mida kirjeldati liigsete ja puuduvate objektide näitajatega.
The outcomes reveal that the structure of errors on the general level and field workers’ level is different by geometry and error types.
Analüüsi tulemused näitasid, et hoonestatud-mitmekesises maastikutüübis oli välitöötajate lõikes kaardistuse kvaliteet kõrgem, kui avatud-lihtsas või suletud-keerukas maastikutüübis.
One of the biggest achievements of that period was agreement in international standards for spatial data quality.
Üheks suuremaks puuduseks on see, et kvaliteeti käsitletakse monotoonsena, mis kogu ruumiandmekogu ulatuses omab ühesugust väärtust.
By contrast, the results showed differences in the rates of misclassification, omission, and commission errors between field workers in different landscape types.
Tegelikult peaks kvaliteeti analüüsima ning väärtuseid esitama suurema detailsusega kas väiksemate territoriaalsete üksuste kohta, nähtuskihtide kohta või mõne muu omaduse, näiteks kaardistuse teinud välitöötaja, järgi moodustatud alamhulga kohta.
In case of individual errors, monitoring field work to detect errors, so that workers can be trained to avoid such errors in the future, would also improve the mapping accuracy.
Samuti võiks välitöötaja valida endale sobiva maastikutüübi kaardistamise, sest uuringud on näidanud, et sobiv maastik tõstab turvalisust ning enesekindlust ja seeläbi ka kvaliteeti.
Various governmental agencies, first responders, utilities and GIS practitioners rely on the completeness and thematic accuracy of national topographic datasets.
Tänu sellele on kaardil kujutatud andmete kasutajaskond laialdane alates nii riigi- kui omavalitsusest ja lõpetades hariduse või ettevõtlusvaldkonnaga.
Mainly three quality elements are considered: classification correctness, omission, and commission.
Nähtused, mis olid kriitilisemad mõlema tasandi analüüsides, olid kivihunnik, vundament, harvik, rada, siht ja salu.
Connections of phosphene thresholds and schizotypy: in the framework of predictive coding
Skisotüüpsuse ja fosfeenilävede seostest tajuparameetritega: ennustava kodeerimise raamistikus
The relationships between innovation and employment: the case of the oil-shale manufacturing firms of Ida-Virumaa
Innovatsioonide ja tööhõive vahelised seosed Ida-Virumaa põlevkivitööstuse ettevõtete näitel
Mapping benthic algal cover in turbid coastal waters with remote sensing technique
Põhjataimestiku kaardistamine häguses rannikumeres kaugseire meetodil
HPV infection could be prevented through vaccination but there is no cure against an ongoing infection.
Enamike kõige ohtlikumate HPV tüüpide nakkusi on võimalik ennetada vaktsineerimisega, kuid efektiivne ravi käimasoleva infektsiooni tõkestamiseks puudub.
Drug development usually begins by screening chemical libraries containing thousands of compounds, against the target of interest.
Tänapäeval identifitseeritakse uusi ravimeid läbi keemiliste ainete raamatukogude, mis sisaldavad tuhandeid ühendeid, sõeluuringute.
Using this system five new compounds specifically inhibiting the replication of High-risk HPVs.
Seda süsteemi kasutades identifitseeriti viis keemilist ühendid, mis tõkestavad spetsiifiliselt vähki tekitavate HPV-de replikatsiooni.
However, in rare cases, infection with High-risk HPVs becomes persistent and can eventually cause various carcinomas, most commonly cervical carcinomas.
Siiski võib püsiv HPV nakkus viia aga mitmesuguste pahaloomuliste kasvajate tekkeni; kõige levinumaks on emakakaelavähk, mille tagajärjel hukkub igal aastal sadu tuhandeid naisi.
This system uses easily quantifiable reporter genes Renilla and Firefly luciferase to describe the effect of the compound on HPV replication.
Antud töö käigus loodi mudelsüsteem, mis võimaldab hinnata tuhandete keemiliste ühendite mõju HPV replikatsioonile, kasutades lihtsalt mõõdetavaid reportergeene Renilla ja Firefly lutsiferaas.
Most individuals at some point during their life will be infected with Human Papillomaviruses (HPVs).
Peaaegu kõik inimesed nakatuvad oma eluaja jooksul Inimese papilloomiviirusega (HPV), mille erinevaid tüüpe on tänaseks kirjeldatud rohkem kui 200.
Novel Means to Target Human Papillomavirus Infection
Uued võimalused inimese papilloomiviiruse replikatsiooni tõkestavate ühendite kirjeldamiseks
Analyses of the target proteins of those compounds revealed new pathways which are absolutely necessary for HPV replication; and which could be used as targets when designing new anti-HPV compounds.
Nende ühendite analüüsi tulemusena kirjeldati ka uudsed märklaudvalgud, mis on hõlmatud HPV replikatsioonikompleksi ning mille inhibeerimiseks disainitud ravimid võimaldavad tõkestada viiruse infektsiooni.
Usually the infection is asymptomatic or results in the formation of benign lesions like warts, which will be cleared by the immune system.
Suur osa HPV nakkusi möödub kas asümptomaatiliselt või tekivad selle käigus healoomulised vohandid (soolatüükad), mis on küll ebameeldivad, aga mitte eluohtlikud ning üldiselt immuunsüsteemi abil „kaovad".
This kind of screening requires specific assay systems.
Klassikalised HPV replikatsiooni mõõtmise meetodid selliseid uuringuid teha ei võimalda.
The results of the survey were partly first published by Pärna and von Tunzelmann in 2007.
Uurimustöö tulemused publitseeriti osaliselt esmakordselt 2007. aastal (Pärna ja von Tunzelmann, 2007).
This research is about innovation in the public sector.
Käesolev doktoritöö keskendub innovatsioonile avalikus sektoris.
Managerial and contextual factors influencing innovation in information technology-based public sector services: an exploratory cross-national study
Juhtimisalaste ja kontekstitegurite mõju innovatsioonile infotehnoloogiapõhistes avalikes teenustes: otsinguline uurimus neljas euroopa riigis
The research is based on a combination of theoretical foundations and an exploratory cross-country survey on technologically innovative public sector services in four European countries – the UK, Denmark, Finland and Estonia.
Uurimustöö empiiriline osa põhineb nelja valitud riigi – Suurbritannia, Taani, Soome ja Eesti võrdlusuuringul.
In a time of on-going economic instability (which started with the 2007-2008 global financial crises), sovereign debt crises in Europe (but also elsewhere), aging societies, and almost non-growing developed economies together with unemployment, make continued cost cutting in the public sector inevitable.
Püsiv majanduslik ebastabiilsus, riikide võlakoorem, ühiskondade vananemine, arenenud maailma paigaltammuv majanduskasv ning püsivalt kõrge töö- ja tööjõupuudus, muudavad jätkuva kulude kokkuhoiu avalikus sektoris vältimatuks.
The research question of the thesis asks what is the relative importance of different managerial and contextual factors influencing the innovation process in information technology-based public sector services and how do they determine the nature of public service innovation system?
Käesoleva väitekirja eesmärk on tuua välja, milline on erinevate innovatsiooniprotsessi mõjutavate juhtimisalaste ja kontekstitegurite vastastikune olulisus infotehnoloogiapõhiste avalike teenuste väljaarendamisele ning kuidas see mõjutab avalike teenuste innovatsioonisüsteemi olemust.
On the other hand, there is a growing need for maintaining service standards, to find radical solutions for complex challenges and effective ideas for development and growth.
Samal ajal suureneb vajadus avalike teenuste kvaliteedi säilitamiseks ja kasvatamiseks, veelgi enam aga radikaalsete lahenduste leidmiseks üha komplekssematele probleemidele.
The current research is one of the early case-based empirical and quantitative exercises (the survey originated from 2005) to study innovation in the public sector.
Tegemist on ühega esimestest kvantitatiivsetest uuringutest (läbiviidud 2005. aastal), mis keskendub tehnoloogiliselt innovatiivsete avalike teenuste arendamist mõjutavate tegurite ja nende vastastikuse olulisuse hindamisele.
The research also explores to what extent the innovation process differs between the public and private sectors and which managerial and organisational improvements are necessary to innovate in public sector services.
Teiseks õppimise perspektiiv – millised juhtimisalased ja organisatoorsed teadmised ning oskused on vajalikud edukaks tehnoloogiliseks innovatsiooniks avalikes teenustes?
In addition to existing theoretical and empirical knowledge about innovation in the public sector, the research has four perspectives through which the sub-research questions and propositions are set up and the public sector innovation process is analysed.
Eesmärgi saavutamisel keskendub doktoritöö nii teoreetilises kui ka empiirilises osas neljale innovatsiooniteooriast lähtuvalt olulisele vaatele, milleks on juhtimise, õppimise, tehnoloogia- ja süsteemivaade.
Therefore, public sector innovation becomes more crucial than ever before.
Vaatamata väljakutsetele on innovatsioon avalikus sektoris pigem erand kui reegel.
Fourthly, the quantitative analysis and synthesis of the survey results which characterises the innovation process of public service organisations in the survey countries.
Neljandaks süsteemi perspektiiv – milline on avalike teenuste väljaarendamist mõjutava innovatsioonisüsteemi tegurite kompositsioon ja nende omavaheline dünaamika erinevates riikides?
Research results contribute to the literature of public sector innovation and management as well as enrich academic and professional debates around these increasingly important topics.
Avaliku sektori innovatiivsus, innovatsioonid ja innovatsiooniprotsess on empiirilises mõttes väheuuritud valdkonnad.
The results might be also useful for policy-makers and public service managers to successfully encourage and manage innovation in the public sector.
Suure tõenäosusega on globaalses konkurentsis tulevikus edukamad just need riigid, kes innovatsioonijuhtimise võimekuses ja tulemuslikkuses teisi edestavad – seda nii era-, avalikus- ja kolmandas sektoris kui ka nende üleses koostöös.
ROS driver development for the University of Tartu’s Robotex robotics platform
Avatud robotiarendusplatvormi ROS võimekuse loomine Tartu Ülikooli Robotexi robootikaplatvormile
Donations to the Imperial University of Tartu (1802-1918)
Eraalgatuslikest stipendiumidest Tartu Ülikoolis 1802-1918