natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This part consolidates information about key processes at SLO Eesti AS and the problems discovered in them; the information has been obtained during the meetings of the working group initiated by the employees to foster quality improvement, and during interviews with the management of the company.
Selles osas kogutakse infot SLO Eesti AS-i põhiprotsesside ja neis esinevate probleemide kohta, mis on saadud töötajate poolt kvaliteedi parandamiseks algatatud töörühma koosolekutelt ning ettevõtte juhtkonnaga läbiviidud intervjuude käigus.
The author takes the vision and strategic goals of SLO Eesti AS as the basis for the research and performs an analysis to develop the initial indicators of the balanced scorecard.
Töö autor võtab aluseks SLO Eesti AS visiooni ja strateegilised eesmärgid ning viib läbi analüüsi, et töötada välja tasakaalus tulemuskaardi esmased mõõdikud.
The first chapter provides an overview of the theoretical bases of the balanced scorecard.
Esimeses peatükis antakse ülevaade tasakaalus tulemuskaardi teoreetilistest alustest.
Various aspects and stages in the development of the scorecard are introduced.
Tutvustatakse tulemuskaardi erinevaid aspekte ja loomise etappe.
The second chapter of the thesis features the empirical approach based on the theoretical bases of the development of the balanced scorecard.
Töö teine peatükk on empiiriline käsitlus, milles lähtutakse tasakaalus tulemuskaardi väljatöötamise teoreetilistest alustest.
Measurement systems and tools are plenty, and each company should be clear on which would be the most reasonable to use.
Iga ettevõte peaks endale selgeks tegema, milliseid neist on tal kõige otstarbekam kasutada.
The indicators are to help maintain attention on those everyday processes that are crucial to the company’s success.
Antud magistritöö eesmärk on tasakaalus tulemuskaardi mõõdikute välja arendamine ettevõttes SLO Eesti AS. Mõõdikud aitavad põhitähelepanu all hoida neid igapäevaseid protsesse, millest sõltub ettevõtte edu kõige enam.
The sown area of conventional and organic winter wheat in Estonia has increased, therefore, producers need comprehensive information on production inputs, production process, the volume and the quality of potential production.
Tava- ja mahepõllumajandusliku talinisu kasvupind Eestis on suurenenud, seepärast on tootjatel tootmise juhtimiseks ja planeerimiseks vaja igakülgset teavet nii tootmissisendite, tootmisprotsessi kui saadava toodangu potentsiaalse mahu ja kvaliteedi kohta.
In the conventional farming experiments, in one year none of the variants stood out for the highest yield, however, in three years variant N150 provided the highest yield.
Tavaviljeluse katsetes ei eristunud üks variant suurima saagikusega viie katseaasta jooksul, kolmel aastal oli suurim saagikus variandis N150.
The purpose of the present Bachelor`s thesis is to explain the differences in the winter wheat productivity and grain quality indicators on the basis of the second rotation of field trial of conventional and organic farming in 2013-2017.
Käesoleva uurimuse eesmärk on selgitada talinisu kasvatamise tootlikkuse ja vilja kvaliteedinäitajate erinevusi tava- ja maheviljelusviiside teise rotatsiooni võrdluskatsete põhjal aastatel 2013-2017.
In 2015 and 2017, merely one conventional farming variant N150, which belonged to the fourth category, was classified as food wheat, whereas the other variants were classified as feed wheat.
Aastatel 2015 ja 2017 liigitus toidunisu alla ainult variant N150, kuuludes kvaliteedilt neljandasse kategooriasse ning ülejäänud variantide vili kuulus nendel aastatel ainult söödanisu alla.
Four conventional and three organic variants have been evaluated by quantitative analysis.
Uurimuses kasutatakse andmete kvantitatiivset analüüsi.
Productivity and quality indicators of conventional and organic winter wheat on the basis of the second rotation in the Estonian University of Life Sciences field trial in 2013- 2017
Tava- ja mahepõllumajandusliku talinisu kasvatamise tootlikkus ja kvaliteedinäitajad Eesti Maaülikooli katsepõldude teise rotatsiooni näitel aastatel 2013– 2017
In terms of quality, in 2013, 2014 and 2016, all conventional wheat yield variants were classified as food wheat, belonging to I-IV categories.
Kvaliteedi järgi liigitusid aastatel 2013, 2014 ja 2016 kõikide tavavariantide nisusaagid toidunisu alla, liigitudes esimesse kuni neljandasse kategooriasse.
The Bachelor`s thesis is based on secondary data collected from the field experiments of the second rotation (in 2013-2017) of the field trial of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences of the Estonian University of Life Sciences.
Töös kasutatavad andmed pärinevad Eesti Maaülikooli põllumajanduse ja keskkonnainstituudi viljelusviiside teise rotatsiooni (aastatel 2013- 2017) põldkatsetest, milles on neli tavaviljeluse ja kolm maheviljeluse varianti.
Based on quality, organic yield variants were classified as food wheat only in 2014 and 2016, belonging to the third to fourth categories, whereas in 2013, 2015 and 2017 organic variant yield was classified as feed grain.
Kvaliteedilt liigitusid mahevariandid aastatel 2014 ja 2016 toidunisu alla ning nõuete järgi kuulus see kolmandasse ning neljandasse kategooriasse.
As far as organic farming variants are concerned, in three years the variant, in which cover crops were grown, provided the highest yield.
Maheviljeluse variantidest oli kolmel aastal kõrgeima saagikusega vahekultuuridega variant, vaid ühe aastal oli kõrgema saagikusega vahekultuuride ja sõnnikuga väetatud variant.
Various ratios of liquidity, efficiency, profitability and capital structure were analysed.
Analüüsiti erinevaid likviidsuse, efektiivsuse, tasuvuse ning kapitali struktuuri suhtarvusid.
Financial Analysis of OÜ Estonia and OÜ Halinga in the Years 2011-2015
OÜ Estonia ja OÜ Halinga finantsnäitajate analüüs aastatel 2011-2015
But OÜ Halinga has not successfully coped with the changing situation caused by the decline of milk collection prices.
OÜ Halinga aga ei tulnud edukalt toime muutuva olukorraga, mis oli põhjustatud piima kokkuostuhindade langusest.
It became clear from the theoretical part that the most important factors affecting the financial ratios of milk production companies for the past five years were a reduction of export opportunities, a decrease of the milk collection price, the average milk yield per cow, and the grants received.
Teoreetilises osas selgus, et viimase viie aasta olulisimad piimatootmise ettevõtete finantsnäitajaid mõjutanud tegurid olid ekspordi võimaluste vähenemine, piima kokkuostuhinna langus, keskmine piimatoodang lehma kohta ning saadud toetused.
In the first chapter of the Thesis, the author provided a theoretical overview of Estonian milk production industry, the factors affecting Estonian milk production, the income and the costs of milk production, and the nature of financial analysis.
Töö esimeses peatükis anti ülevaade Eesti piimatootmisest, Eesti piimatootmist mõjutavatest teguritest, piimatootmise tuludest, kuludest ning finantsanalüüsi olemusest.
According to the author’s assessment, the reasons for OÜ Estonia’s better coping are better liquidity, better intensity of using fixed assets, and lower dependence on foreign capital.
OÜ Estonia paremini hakkama saamise põhjusteks on autori hinnangul parem põhivarade kasutamise intensiivsus, kõrgem koguvara käibesiduvus, kõrgem puhasrentaablus ning väiksem sõltuvus võõrkapitalist.
The goal of this Bachelor’s Thesis is to provide an assessment to the financial situation of the milk production companies OÜ Halinga and OÜ Estonia in years 2011 to 2015.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli anda hinnang piimatootmisettevõtete osaühing Halinga ja osaühing Estonia finantsolukorrale aastatel 2011 kuni 2015.
The author’s assessment is that OÜ Estonia has coped better with the declining milk price and with other changes in the market.
Autori hinnangul on piimahinna languse ning muutustega turul tulnud paremini toime OÜ Estonia.
The empirical part of this Bachelor’s Thesis includes a financial analysis of the companies OÜ Estonia and OÜ Halinga, using the method of analysing financial ratios.
Käesoleva bakalaureusetöö empiirilises osas teostati OÜ Estonia ja OÜ Halinga finantsanalüüs, milleks kasutati finantssuhtarvude analüüsi meetodit.
Determination of agricultural land in planning
Põllumajandusmaa määramine planeeringutes
The Main substrate for acheiving this research’s study objective were five Estonian counties’ regional plannings and themeplannings „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused" and 14 local plannings and themeplannings „Keskkonnamõju strateegiline hindamine".
Uurimistöö eesmärgini jõudmiseks oli peamiseks alusmaterjaliks Eesti viie maakonna maakonnaplaneeringud ja teemaplaneeringud „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused" ning 14 valla üldplaneeringud ja teemaplaneeringud „Keskkonnamõju strateegiline hindamine".
In the future it is recommended to make a similar research study of other Estonian regions to get an overview of the entire country’s determination of agricultural land in planning.
Soovitav oleks tulevikus sarnase uurimistöö tegemine Eesti teistes piirkondades saamaks ülevaadet kogu riigi põllumajandusmaa määramisest planeeringutes.
Tables assembled in this study bring out the lack of some plannings for not being up-to-date.
Koostatud ülevaatlike tabelite põhjal saab töö tulemusena välja tuua puudustena, et mõningad planeeringud pole enam ajakohased.
The world’s population is growing, because of that the demand for food products and agricultural manufacturing is increasing.
Maailma rahvaarv kasvab ja seetõttu suureneb nõudlus toiduainete ning põllumajandustoodangu järele, mis omakorda tekitab vajaduse uute põllumajandusmaade kasutuselevõtuks.
Most plannings lack data in used criteria to assess the factors and problems influencing the use of agricultural land.
Enamikes planeeringutes puudusid andmed väärtusliku põllumajandusmaa määramiseks kasutatud kriteeriumite osas ning puudulik informatsioon oli samuti põllumajandusmaa kasutamist mõjutavate tegurite ja probleemide osas.
Agricultural land shortage is not a very big problem in Estonia yet, but there is a need to protect and preserve agricultural land by intensifing measures thru laws and planning to decrease construction on agricultural land near towns.
Eestis pole põllumajandusmaade puudus veel väga suureks probleemiks, kuid vajalik on põllumajandusmaade kaitse ja säilitamise abinõude intensiivistumine läbi seaduste ja planeeringute, et väheneks linnaäärsetele põllumajandusmaadele ehitustegevus.
There are misunderstandings in planning between the brief and map materials.
Esineb ebakõlasid planeeringu koosseisus oleva seletuskirja ja kaardimaterjali osas.
This Bachelor`s thesis is to give an overview of agricultural land determination practises in regional and local planning so far.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade põllumajandusmaa määramise senisest praktikast maakonna- ja üldplaneeringute näitel.
To get the necessary information one sometimes has to use regional planning or local planning in parallel to themeplanning.
Vahel on vajalik maakonna- või üldplaneeringuga paralleelselt kasutada teemaplaneeringut, et saada vajalikku informatsiooni.
On the positive side, most plannings regard the preservation and protection of agricultural land and valuable landscapes as important.
Käesoleva uurimistöö lõpptulemusena selgus, et põllumajandusmaa määramist maakonna- ja üldplaneeringutes on üldiselt käsitletud väga pinnapealselt ja esineb teatud vastuolusid, kuid positiivne on see, et üldiselt peetakse enamikes planeeringutes põllumajandusmaa ja väärtuslikke maastike kaitset ning säilitamist oluliseks.
To achieve the objective, various methods of removing aquatic plants were studied and their advantages and disadvantages were described.
Eesmärgi täitmiseks uuriti erinevaid veetaimede eemaldamise meetodeid ning kajastati nende eelised ja puudused.
The removal of plants throughout the whole experiment was carried out with uniform force.
Kogu taimede eemaldamine katse käigus toimus tõmbamine ühtlase jõuga.
The selected plucking rake is shown in Annex A.5 figure.
Valitud kaldareha on joonisel Lisa A.5.
The experimental device was also modified to improve experiment results, and detect the possible differences between plucking rakes.
Samuti modifitseeriti katseseadet, et parandada katsetulemusi ja näha võimalikke erinevusi.
The results of the experiment showed that the removal of single aquatic plants with an iron rake is complicated and requires a considerable pulling force, especially in case of a bulrush.
Katse tulemustest selgus, et katsetel kasutatud raudrehaga üksikute veetaimede eemaldamine on keerukas ja suurt tõmbejõudu vajav tegevus, näiteks kui tegu on hundinuiaga.
The objective of this Bachelor’s thesis was to determine technically most suitable plucking rake for removing aquatic plants in small water bodies.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk oli arendada (modelleerida) kõige sobivama tehnilise lahendusega kaldareha ja anda sellele hinnang veetaimede eemaldamisel väike veekogudes.
The technically best-suited plucking rake was chosen based on empirical results.
Kõige parema kaldareha tehniline valik sooritati lähtudes katsete tulemustest.
The plucking rake handle cross-section dimensions and as well as cross-section dimensions suitable for the rake tine were calculated.
Arvutati kaldareha varre ristlõike mõõtmed ja reha piile sobiliku ristlõike mõõtmed.
To determine the most suitable plucking rake in a figure, the indicators of the modified experimental device were considered.
Joonisel kõige sobilikuma kaldareha variandi leidmiseks arvestati modifitseeritud katseseadme näitajatega.
Experiments were conducted on two water bodies from which aquatic plants were removed by using an experimental device chosen by the present author .
Teostati katsed kahel veekogul, millest eemaldati veetaimi ise valitud katseseadme abil.
Since the experiments made use of a modified experimental device, the selected plucking rake had a similar structure.
Kuna katsetes kasutati modifitseeritud katseseadet siis on olemasolev kaldareha analoogse ehitusega.
As the results of the experiments indicated large quantities of removed aquatic plants and weak pulling force, the selected analogous plucking rake was considered most suitable for the task.
Katse tulemused näitasid, et eemaldatav veetaimede kogus on suur ja tõmbejõud sellejuures väike, siis on antud analoogne kaldareha kõige sobilikum.
The thesis assesses all types of plucking rakes discussed and aims at selecting the most suitable one.
Hinnati kõiki kaldareha variante ja valiti nende seast kõige sobivam lahendus.
The removal of larger quantities of plants requires less force and results in more plants removed.
Keskmiseks tõmbejõuks tuli 13 kg. Rohkemate taimede eemaldamisel on tarvis rakendada suuremat jõudu ning eemaldatav taimede kogus on mahukam.
The plucking rake underwent product development based on the ideas generated and further shown in the figures of the present paper .
Kaldarehale teostati tootearendusideede kogumine ja ideede modelleerimine joonistel.
Plucking rake for aquatic plants
Kaldareha veetaimede eemaldamiseks
The modified experimental device enabled removing larger quantities of plants with the same amount of uniform pulling force.
Modifitseeritud katseseadmega saavutati suurem taimede eemaldamise kogus ning sellejuures jäi tõmbetugevus samale tasemele ning oli ühtlane.
The rake had to have a simple structure and be easy to use.
Sobilik kaldareha valiti eelkõige selline, mis võimaldaks taimede eemaldamist ning oleks oma ehituselt lihtne ja kergesti kasutatav.
In both experimental areas two plots were established – one plot was clear-cut and the other one was left as a control plot.
Mõlemal on kaks proovitükki, millest üks on raiutud lagedaks ja teine on jäetud kontrollalaks.
In all cases the fine root biomass was the highest in the upper 0-10 cm soil layer, decreasing with the increasing soil depth.
Kõikidel juhtudel oli peenjuurte biomass suurim maapinnalähedases mullakihis, vähenes sügavamates kihtides.
The role of fine roots in carbon balance of middle aged grey alder (Alnus incana) stands
Peenjuurte roll keskealiste hall-lepikute (Alnus incana) süsinikubilansis
In Agali stand in addition to fine root biomass the fine root production was estimated as well by using the root mesh method.
Lisaks peenjuure biomassile hinnati Agali katsealal juurevõrkude meetodil peenjuurte produktsiooni.
In 30-year-old Agali stand the fine root biomass was 1.37 t ha-1 (C stock 0.70 t ha-1).
Vanemas, 30-aastases puistus (Agali) oli halli lepa peenjuuri 1,37 t ha-1 (C varu 0,70 t ha-1).
The share of carbon stock in fine roots was negligible (1-3%) compared to the respective values in other stand elements, such as above-ground biomass of the tree and soil.
Peenjuurte süsinikuvaru moodustas 1-3% puude maapealse biomassi ja mulla süsinikuvarudest.
Fine root biomass in 22-year-old Võõpste grey alder stand was 2.34 t ha-1 (C stock 1.20 t ha-1).
22-aastases hall-lepikus oli puude peenjuurte biomass 2,34 t ha-1, milles oli seotud süsinikku 1,20 t ha-1.
The fine root biomass of the adjacent clear-cut plot had decreased during one growing season after the clear-cut, being 1.43 t ha-1 (C stock 0.73 t ha-1).
Kõrval lageraiealal oli ühe vegetatsiooniperioodi jooksul lepa peenjuurte biomass oluliselt vähenenud, olles vaid 1,43 t ha-1 (C varu 0,73 t ha-1).
Hence, the carbon sequestrated through the fine root production was 197 kg ha-1, which formed only 12% of the carbon flux coming into soil via leaflitter (1.6 t ha-1) (Koger 2013).
Peenjuurte kaudu mulda jõudev aastane süsinikuvoog (ca 200 kg ha-1) oli tagasihoidlik, võrreldes lehevarise kaudu mulda jõudva süsiniku vooga, mis oli Agali katsealal 1,6 t ha-1 (Koger 2013).
Fine root production in the upper 20 cm soil layer of the Agali stand was 384 kg ha-1.
Agali katsealal oli juurevõrkude meetodil hinnatud aastane peenjuure produktsioon mulla ülemises 20 cm kihis 384 kg ha-1, milles seoti süsinikku 197 kg ha-1.
The main aim of the thesis was to assess the role of fine roots in carbon cycle of two middle-aged grey alder stands growing in fertile site type.
Käesolevas töö peamiseks eesmärgiks oli peenjuurte rolli selgitamine keskealise hall-lepiku (Alnus incana) süsinikubilansis.
The data of fine root biomass (soil core method) was collected from two experimental areas: the 30-year-old Agali stand and the 22-year-old Võõpste stand.
Esimesel katsealal (Tartumaa, Agali küla) kasvab 30 aastane ning teisel alal (Tartumaa, Võõpste küla), 22 aastane hall-lepik.
Quite early at the start it became clear that measuring with laser is more accurate, faster and therefore efficient.
Kohe alguses sai selgeks, et laseriga mõõtmine on täpsem, kiirem ja otstarbekam.
Measurements were performed using the high accurate Trimble S6 total station and RTK GNSS Trimble R4-2.
Mõõtmiste teostamiseks kasutati kõrgtäpset elektrontahhümeetrit Trimble S6 ja RTK GNSS seadet Trimble R4-2.
During the data analysis, the results of this work have been compared with the results of laser scanning.
Andmete analüüsi käigus on kogutud tulemusi võrreldud varasema laserskanneerimise tulemustega.
The difference of these two heights lies generally between 10 cm.
Nende kahe kõrguse erinevus jääb üldjuhul 10 cm piiresse.
High precision tree height measurement in Järvselja
Järvselja puude kõrguse kõrgtäpne mõõtmine
The larger differences are contributed to the uneven ground around the tree.
Suuremad erinevused on tingitud puud ümbritsevast ebaühtlasest maapinnast.
The results of both mentioned works are brought up in the current thesis.
Mõlema mainitud mõõtmise tulemused on käesolevas töös ka välja toodud.
The first height is calculated between the foot and the treetop (final height) and the second height between the treetop and the surface projection of the treetop.
Esimeseks kõrguseks on jalami ja ladva vahel arvutatud (lõplik kõrgus) ning teiseks ladva ja maapinnal oleva ladvaprojektsiooni vahel leitud kõrgus.
The purpose of the work performed was to measure 18 high trees which were marked in the initial task and to develop the measurement methods to conduct the measuring.
Teostatud töö eesmärgiks oli lähteülesandes märgitud 18 kõrge puu kõrguse määramine ning selleks tarviliku mõõtmismetoodika väljatöötamine.
In comparison of the two measuring methods, it appeared that the difference reaches up to 3,6 metres.
Kuna töös on esialgselt kasutatud kahte mõõtmismeetodit, siis on nende tulemuste võrdlemisel ilmnenud, et erinevus küündib isegi kuni 3,6 meetrini.
The coordinates in the L-Est97 coordinate system can be used in future studies because it is easy to locate the trees and the surface projections of the treetops.
Puude koordineerimine L-Est97 koordinaatsüsteemis on võimalikele tulevastele uuringutele abiks mõõdetud puude asukoha ja tähistatud ladvaprojektsioonide leidmisel.
The incentive of this bachelor’s thesis was a project ordered by Järvselja Training and Experimental Forest Center, whereby heights and the locations of remarkable trees in the area were measured.
Käesoleva bakalaureusetöö ajendiks oli SA Järvselja õppe- ja katsemetskonna poolt tellitud projekt, mille käigus mõõdeti metskonna aladel olevate tähelepanuväärsete puude kõrgused ja nende asukohad.
In addition, at the same year, Harli Jürgenson made measurements of some of these trees with total station.
Lisaks on sama aasta kevadel elektrontahhümeetriga mõõtmisi teostanud ka Harli Jürgenson.
For every tree, there is a diagram of the position what describes the positions between the tree location, station points, used marks and the surface projections of the treetops.
Iga puu kohta on ka asendiskeem, mis iseloomustab puu, jaamapunktide, kasutatud tähiste ja ladvaprojektsiooni omavahelist paiknemist.
In the spring of 2013, the same 18 trees were measured with laser scanner during the Tallinn University of Technology project.
Varasemalt on Järveljal mõõdetud puid Tallinna Tehnikaülikooli projekti raames laserskanneriga 2013. aasta kevadel.
Measurement methods were vertical angle plus distance and with total stations laser beam.
Mõõtmismeetoditeks oli vertikaalnurga ja kauguse ning elektrontahhümeetri laserkiirega mõõtmise meetod.
Ten days of fieldwork resulted in determing the heights, locations and surface projections to the indicated treetops of 18 trees.
Kümne päevase välitöö tulemuseks on tähelepanu pälvinud 18 puu kõrgused, asukohad ning maapinnale märgitud ladvaprojektsioonid.
In additon to that, this work gives us the idea which measuring methods to use and how complex it is to conduct high objects measurements in the forest.
Lisaks annab töö praktilise näite varal ettekujutuse kõrgete objektide mõõdistustöö keerukusest metsas ning selleks kasutatava mõõtmismetoodika valikust.
It appeared that the differences between these two heights are generally within 0,5 m. Besides that, two different heights of these trees have been compared.
Ilmnes, et üldjuhul jäävad puude kõrguste erinevused 0,5 m piiresse.
Infrared Imaging of Cow's Body Surface Temperature Distribution
Lehma keha pinnatemperatuuri jaotus
The Master’s thesis in issue is composed to analyse if and how is it possible to incorporate infrared thermography with the intention to evaluate surface temperatures of cows.
Käesoleva töö raames ei ole kajastatud ega uuritud, kuidas lehmade tervis ning temperatuuridega seonduvad muutused on omavahel sõltuvuses, kuna see väljuks eriala piiridest ning samuti ka töö eesmärgi piiridest.
The second temperature map is based on detailed temperature measuring sections covering whole body.
Kajastatud on temperatuuride mõõtmisi ning andmetöötlust.
This objective is resolved in two different manners.
Võimalik on antud temaatikat siduda edaspidi ka tervislike külgedega.
Also if is it possible to discover different potential peculiarities based on thermographic images that in common approaches is complicated to detect.
Kuna, nagu mainitud sai, pole käesolevas töös kajastatud pinnatemperatuuride seost tervislike näitajatega, võib siiski antud magistritööd pidada aluseks veterinaarmeditsiinilistele uuringutele.