natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This shows that Tartu City Government has not found it necessary to mark non-conformities with detailed plans and design criteria for buildings, as well as the reasons why they were authorized in most of the building permits` issued orders, which proves that the county governor has not performed enough control over the building permits.
See näitab, et Tartu Linnavalitsus ei ole pidanud vajalikuks enamikesse ehituslubade väljastamise korraldustesse kirja panna ehitusprojektide mittevastavusi detailplaneeringute ja projekteerimistingimustega ning nende lubamise põhjuseid ning maavanem ei ole teostanud piisavalt kontrolli ehituslubade andmise üle.
The data was collected from building permits and building occupancy permits` issued orders, detailed plans, design criteria for buildings and from three interviews with Tartu City Government officials.
Andmeid saadi ehitus- ja kasutuslubade väljastamise korraldustest, ehitusprojektidest, detailplaneeringutest, projekteerimistingimustest ja läbiviidud kolmest intervjuust.
The local government has to check construction projects` conformity with detailed plans and with the design criteria for buildings during the procedure of issuing building and building occupancy permits.
Kohalik omavalitsus peab kontrollima ehitusprojektide vastavust detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetele nii ehitus- kui ka kasutuslubade andmise menetluse käigus.
The aim of this master`s thesis is to analyse Tartu City Government`s practice with buildings` construction projects` non-conformity with detailed plans and with the design criteria for buildings.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on hinnata Tartu Linnavalitsuse praktikat uute hoonete ehitusprojektide mittevastavuse osas detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetele.
To reach the aim, the nonconformities found in the buildings` construction projects which had gotten building occupany permits during the period 2007-2011, were described.
Eesmärgi täitmiseks kirjeldati aastatel 2007 – 2011 kasutusloa saanud uute hoonete ehitusprojektide mittevastavusi detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetele ning otsiti vastust küsimusele, miks vastuolusid lubati.
The author of this master`s thesis suggests that as a continuation to this thesis, further study could be carried out that would check the construction projects, which have gotten building permits for extension or reconstruction.
Magistritöö autor näeb edasise uurimise võimalusena kontrollida ka laiendatud ja rekonstrueeritud hoonete ehitusprojektide vastavust detailplaneeringutes ja projekteerimistingimustes esitatud nõuetele.
Accsessibility to agricultural land and clean water is vital for humans.
Põllumajandusmaa ja puhta joogivee kättesaadavus on inimestele eluliselt vajalikud.
For that it is important to examine which countries or regions are related to the land grabbing and what effect such actions have for the investing countries and for the countries they are investing in.
Selleks on oluline uurida millised riigid või piirkonnad on seotud maade haaramisega ning millist mõju on taoline tegevus avaldanud nii investeerivatele riikidele kui võõrustajariikidele.
The goal of this reasearch is to open up what constitutes land grabbing as action on global and national level.
Töö eesmärgiks on lahti mõtestada, mida kujutab endast maade haaramine kui tegevus nii globaalsel kui riiklikul tasandil.
It is possible to futher more explore given topic also on the bases of this work by narrowing down the topics of the work.
Antud teemat on võimalik edasi uurida võttes vajadusel käesoleva töö aluseks ja kitsendades käsitletavate teemade ringi.
Land grabbing in Brazil and Africa, Chinese and European participation in land grabbing and the concentration of Estonnian agrcultural land use
Maade haaramine Brasiilias ja Aafrikas, Hiina ja Euroopa osalemine maade haaramises ning põllumajandusliku maakasutuse koondumine suurtootjate kätte Eestis
The majority (71,8%) of big agricultural manufacturers, who owns at least 1000 hectares of agricultural land, mainly has land within one county but in severeal municipalities.
Nendest suurtootjates, kelle poolt haritava maa suurus on vähemalt 1000 hektarit omab, enamus (71,8%) maaüksuseid ühe maakonna piires, kuid mitmes omavalitsuses.
Growing population and urbanization have greated situation where in many coutries it is necessary to find agricultural land outside the homecountry.
Rahvaarvu kasv ja linnastumine on kaasa toonud olukorra, kus mitmetes riikides ollakse sunnitud harimiskõlbulikku maad otsima väljaspool kodumaad.
The biggest exeption to this was the producer who owns the land in the 13th Estonian counties and in several municipalities.
Suurimaks erandiks siinjuures on tootja, kes omab maad kolmeteistkümnes Eesti maakonnas ning veel enamates omavalitsustes.
The need for productive farmland is growing quickly because of the increase in the number of people living on the planet Earth and because of that, land grabbing becomes more actual.
Kuna planeedil Maa elavate inimeste arvu suurenemisest põhjustatud vajadus viljaka põllumaa järele kasvab kiiresti, siis muutub järjest aktuaalsemaks sellest tingitud maade haaramine.
88% of agricultural land in Tartu county Tähtvere municipality is in use of big agricultural manufacturers.
Tartu maakonnas asuva Tähtvere valla haritava maa pindalast on 88% suurtootjate kasutuses.
In the process of writing the work it reveled that there is no certain definition for land grabbing, but it is known to be an activity, during which foreign investors rent, buy or lease farmland in hosting country in order to grow there different agricultural products and to transport the ripe fruits out of the country to their home country.
Töö esimese viie peatüki kirjutamisel lähtuti maade haaramist sisaldavatest teaduslikest artiklitest ning töö kirjutamisel selgus, et ühtset rahvusvaheliselt tunnustatud definitsiooni maade haaramise kohta ei ole, aga üldiselt mõistetakse selle all tegevust, mille käigus välisinvestorid rendivad, ostavad või liisivad võõrustajariigilt põllumaad selleks, et kasvatada seal erinevaid kultuure ning valminud viljad riigist välja oma kodumaale vedada.
The smallest concentration of Estonian agricultural land is in Hiiu, Võru and Ida-Viru counties.
Kõige väiksem on see aga Hiiu, Võru ja IdaViru maakondades.
As a separate filed of the work, it has brought out how the arable land has aggregated in Estonia and the data, used in the last paragraph of the work, is based on Estonian Agricultural Registers and Information Board 2014. information about Estonian agricultural manufacturers.
Selleks kasutati lähteandmetena Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooniameti 2014. aasta andmeid Eesti põllumajandustootjate kohta.
While making the reasearch on the big agricultural manufacturers that are operating in Estonia it turned out that the main arable land is aggregated in the Central-Estonia.
Uurimusest, selgus, et põhiliselt on põllumajandusmaa maakasutus koondunud Kesk-Eestis.
On the bases of the results of the analyses, it appeared that most of the agricultural land has aggregated in Järva, Lääne-Viru, Tartu and Jõgeva counties.
Analüüsi tulemused näitasid, et Lääne-Viru, Järva, Tartu ja Jõgeva maakondades on põllumajandusmaa maakasutuse koondumine suurem kui teistes Eesti maakondades.
In Viljandi and Kareda municipalities the percentage of the agricultural land concentration has been higher than in the other Estonian municipalities.
Omavalitsustest on põllumajandusmaa maakasutuse koondumine Viljandi ja Kareda valdades olnud protsentuaalselt teistest omavalitsustest suurem ja kõige väiksem on see Hiiu maakonnas asuvates omavalitsustes.
In 74 municipalities there is at least 50% of municipality agricultural land in use of big agricultural manufacturers.
Selliseid omavalitsusi, kus suurtootjad kasutavad enam kui poolt valla haritava maa pindalast, on Eetis 74.
Different calculation models indicate a variation in water flow of up to 37%.
Erinevad arvutusmudelid annavad kuni 37% vooluhulga erinevuse.
Requirements for traffic or placement of ditches in off-road areas prove lacking as the tailwater protection remains too short or insufficient with regard to the opposite slope.
Nõuetest liiklusele või kraavide paiknemisele maastikul jääb alavee kindlustus lühikeseks või vastasnõlva osas ebapiisavaks.
Fieldwork on the culverts were performed in three land improvement structures (a total of 113 culverts were inspected).
Truupidega seotud välitööd tehti kolmel maaparandusehitisel (kokku hinnati 113 truupi).
Reconstruction of the Umbsoo-Lätiroo forest drainage system and examination of the operation ability of culverts
Umbsoo-Lätiroo metsakuivendussüsteemi rekonstrueerimine ja truupide töökindluse uurimine
The objective of the thesis is to evaluate erosion caused by water flow from culverts in newly constructed sites on light soil, determine the possibilities for predicting erosion, and set up a forest drainage reconstruction project.
Töö eesmärgiks on hinnata äsjaehitatud objektidel kergetes pinnastes truupide juures veevoolust põhjustatud deformatsioone, nende prognoosimise võimalusi ning koostada metsakuivenduse rekonstrueerimisprojekt.
A total of 19.21 km of drainage ditches and 5.74 km of artificial recipients will be cleaned, a new forest service road with a length of 0.56 km will be built, and 0.77 km of new road ditches will be dug on the reconstructed land improvement site with a total area of 398.3 ha.
Rekonstrueeritaval maaparandusehitisel, mille pindala on kokku 398,3 ha, nähakse ette 19,21 km kuivenduskraavide puhastamist ja 5,74 eesvoolude rekonstrueerimist, ehitatakse uus teenindav metsatee pikkusega 0,56 km ja rajatakse uued teekraavid 0,77 km ulatuses.
Research results showed that in forest drainage practice, culvert structures intended for arable land are not suitable for the purpose.
Uurimuslikus osas on leitud, et metsakuivenduse praktikas ei sobi põllumaa jaoks ettenähtud truubikonstruktsioonid.
Inspections were carried out in the Umbsoo-Lätiroo site to be reconstructed for evaluating the condition of the system and planning required construction work.
Rekonstrueeritaval Umbsoo-Lätiroo objektil tehti uuringud süsteemi seisundi hindamiseks ja vajalike ehitustööde projekteerimiseks.
The Estonian forest drainage system covers an area of 707,000 ha; the total length of ditches on arable land extends to 91,100 km and the number of culverts exceeds 61,000.
Eesti metsamaadel on rajatud kuivendust 707 tuhandel ha, koos põllumaaga on ehitatud 91,1 tuhat km kraave ja üle 61 tuhande truubi.
The thesis provides an overview of engineering standards applied in Estonia and related changes regarding culverts.
Töös on antud ülevaade Eestis kasutatud projekteerimisnormidest ja normidest tehtud muudatustest seoses truupidega.
Reconstruction is the main focus in state forest and also new structures in private forest.
Riigimetsas on põhirõhk rekonstrueerimisel, erametsas ka uusehitusel.
Culverts are one of the structures where failures occur.
Üheks rikete tekkekohaks on ehitised – truubid.
The velocity distribution of water flow from the culverts was analysed and the resulting possible need for protection was determined.
On analüüsitud truubist väljuva voolu kiirusjaotust ja selle põhjal kindlustuse vajadust.
To measure cost savings there are costs compared to average of 2016–2017.
Kulude kokkuhoiu hindamiseks võrreldakse kuluvaldkondi 2016–2017.
Reference group is made with local governments that did not merge in 2017.
Võrdlusgrupi moodustavad haldusüksused, mis ei ühinenud 2017. aastal.
One purpose of administrative reform is saving some fixed costs.
Haldusreformi üheks loodetavaks kasuks on hoida kokku mõningaid kulusid.
Fifty one local governments that merged in 2017 were chosen for the samples in this survey, there were 16 of them that merge compulsorily and 35 which merged voluntarily.
Uuringu valimisse on valitud 51 kohalikku omavalitsust, mis ühinesid 2017. aasta haldusreformi raames, kus 35 valda ja linna ühinesid vabatahtlikult ja 16 sundühendati.
For the further studies there would be interesting to find out how the job management changed after the merge.
Töö edasiseks arendamiseks oleks soovitav uurida, kuidas muutus töökorraldus valdades ja linnades ühinemisjärgselt.
Cost savings were quite different in local governments overall.
Kulude kokkuhoid oli kohalikes omavalitsustes väga erinev.
Statistical significance cost savings were achieved in local government salary costs and general government services.
Statistiliselt oluline kulude kokkuhoid saavutati võrreldes võrdlusgrupi kohalike omavalitsustega valla- ja linnavalitsuse töötajate palgakulus ja üldiste valitsussektori teenuste kuluvaldkonnas.
Cost saving differences in voluntarily and compulsorily merged local governments
Kulude kokkuhoiu erinevused vabatahtlikult ühinenud ja sundühendatud kohalikes omavalitsustes
The aim of the master's thesis was to identify cost saving differences in voluntarily and compulsorily merged local governments.
Magistritöö eesmärk oli välja selgitada kulude kokkuhoiu erinevused vabatahtlikult ühinenud ja sundühendatud kohalikes omavalitsustes.
In past researches there have been different results in cost savings through merging local governments.
Varasemates uuringutes on kulude kokkuhoius jõutud üsna erinevatele tulemustele.
In early studies there have been found that costs for general local government service had increased after the merge.
Varasemates uuringutes on leitud, et üldiste valitsussektori teenuste kulus saavutati kokkuhoid ning antud magistritöös saadud tulemused kinnitasid seda.
Statistical significance cost differences were also in communal service costs where costs were higher in local governments that merged.
Oluline erinevus saavutati võrdlusgrupi ja ühinenud kohalike omavalitsuste kulude vahel elamu- ja kommunaalmajanduse kuludes, kus ühinenud valdades ja linnades need kulud suurenesid.
The concept of productivity has become increasingly important in the agricultural sector.
Tootlikkuse mõiste on muutunud põllumajandussektoris üha tähtsamaks.
In a situation where the low total purchase price of dairy does not cover the costs of production it is important to ascertain if intensifying production will increase productivity and help dairy producers achieve better financial results.
Olukorras, kus piima madal kokkuostuhind ei kata piimatootmisele tehtud kulusid, on tähtis välja selgitada, kas tootmise intensiivistamisel tootlikkus kasvab ning kas see aitab piimatootjatel saavutada paremaid majandustulemusi.
The impact of production to the total factor productivity in the Estonian dairy farms in 2010-2014
Tootmise intensiivsuse mõju kogutootlikkusele Eesti piimatootjate näitel aastatel 2010-2014
Followed by large intensive (3%) and small intensive (2%) group.
Nimetatule järgnesid suur intensiivne (3%) ja väike intensiivne suurusgrupp (2%).
However the increase in total factor productivity was largest in the small extensive magnitude group (7%).
Kõige kõrgem tootlikkuse kasv oli väikeses ekstensiivses suurusgrupis (7%).
The companies were divided into four magnitude groups: small intensive, large intensive, small extensive, large extensive.
Piimatootjad jaotati suuruse ja intensiivsusastme alusel nelja suurusgruppi: väikesed ekstensiivsed, suured ekstensiivsed, väikesed intensiivsed ja suured intensiivsed piimatootjad.
Total factor productivity of the large extensive group decreased by two percent during the analysed period.
Suure ekstensiivse suurusgrupi kogutootlikkus oli analüüsitaval perioodil langenud.
The aim of this bachelor’s thesis is to assess the total factor productivity of Estonian dairy farmers on the basis of production intensity and size of company using examples from the Farm Accountancy Data Network.
Töö eesmärgiks oli anda hinnang Eesti piimatootjate kogutootlikkusele lähtudes tootmise intensiivsusastmest ja ettevõtte suurusest.
The analysis of the present thesis allows to conclude that rate of production intensity impacts total factor productivity and its increase.
Tulemustest selgus, et tootmise intensiivsuse mõju kogutootlikkusele on suurusgrupiti erinev.
Support mechanism for carrying weights
Raskuste kandmise abimehhanism
For that I had to build a prototype for testing and further development.
Antud prototüüp vajab veel arendamist ja optimeerimist.
Given task of this thesis was to build a mechanism that would support the weight of a backbag by taking most of the load onto the structure.
Miinus kraadi juures on kõndimine veelgi raskendatud, kuna antud amordid muutuvad jäigemaks ja seda on eriti tunda suurema raskuse kandmise puhul.
After that with the help of the craftsmen from workshop we started building this mechanism.
Lõputöö käigus valmistati esimene mehhaaniline prototüüp raskuste kandmise abimehhanismist.
Before starting to build that prototype I made myself more familiar with the exoskeletons, then took some measures off myself and made details and different assemblies in SolidEdge.
Tuleb koostada kinemaatiline skeem vastavalt konstruktsioonile ning teha vastavad arvutused, et leida mõjuvad jõud.
The vast growth of interest in motorcycles in Estonia has made the demand for the measurements of engine power.
Üha kiiremini arenev huvi mootorrataste vastu Eestis on tekitanud suurema nõudluse nende masinate mootorivõimsuste uurimiseks.
Rig for mounting a motorcycle to the teststand Dynojet 224xLC
Rakis mootorrataste kinnitamiseks katsestendi Dynojet 224xLC
This thesis disserts the engineering and construction of a rig for mounting a motorcycle to the teststand Dynojet 224xLC.
Käesolev töö käsitleb mootorrataste kinnitamiseks mõeldud rakise projekteerimist ja konstrueerimist katsestendile Dynojet 224xLC.
As a result of this work, a rig for mounting a motorcycle has been created, which enables diversity in measuring different power outputs on different vehicles.
Töö tulemusena projekteeriti ja konstrueeriti vastav kinnitusraam, millega muudeti olemasoleva katsestendi katsetamise väljundeid mitmekesisemaks.
Therefore, the engineering of a rig for mounting a motorcycle to the teststand, is necessary.
Lisaks viiakse läbi mootorratta katsetused rakise sobivuse uurimiseks katsestendile.
The technology institute of Estonian University of Life Sciences at the moment has only the opportunity for measuring car engine power outputs with the Dynojet 224xLC dynamometer.
Kuna Eesti Maaülikooli praegune Dynojet 224xLC sõiduautode võimsuslike parameetrite mõõtmise katsestend on mõeldud vaid autode testimiseks, tuleb leida ning projekteerida vajalik konstruktsioon olemasolevale pingile mootorrataste kinnitamiseks.
The study is important and further research is needed, because the study of land use problems in more and more regions provides a thorough overview of the situation in Estonia.
Uurimus on oluline ja edaspidised uuringud vajalikud, sest järjest rohkemates piirkondades maakasutuste probleemide uurimine annab põhjaliku ülevaate olukorrast Eestis.
The structure and prospects of both group and cooperative are often different, but through both it is easier for agricultural companies to operate and market their produce.
Nii kontserni kui ühistu ülesehitus ja väljavaated on tihtipeale erinevad, kuid läbi nende on ettevõtetel lihtsam tegutseda ja oma toodangut turustada.
Analysis of Farmers' Land Use: A Case Study
Põllumajandustootjate maakasutuste uurimine: juhtumiuurimus
As a result of the work, it became clear that both farmers owned a larger share of their agricultural land.
Töö tulemusena selgus, et mõlemal põllumajandustootjal oli suurem osakaal põllumaadest omandis.
The second producer has about four times more land use and belongs to agricultural group.
Teine tootja on ligikaudu neli korda suurema maakasutusega ja kuulub põllumajandusgruppi.
Both farmers would like to see the consolidation of individual plots of land owned and/or used so as to reduce the number of plots and increase their area, as well as to adjust the boundaries of the plots by making them more compact.
Mõlemad sooviksid omandis ja/või kasutuses olevate üksikute maatükkide koondamist nii, et väheneks maatükkide arv ja suureneks nende pindala, samuti korrigeerida maatükkide piire muutes maatükke kompaktsemaks.
Interviews with farmers revealed their assessments and attitudes about their land use, including land use deficiencies.
Põllumajandustootjaid intervjueerides selgitati välja nende hinnangud ja hoiakud oma maakasutuste kohta, sealhulgas maakasutuste puudused.
When determining the ownership relations, there was a difference between a larger company belonging to an agricultural group and a smaller company belonging to an agricultural association.
Omandisuhete väljaselgitamisel oli märgata erinevust põllumajandusgruppi kuuluva suurema ettevõtte ja põllumajandusühistusse kuuluva väiksema ettevõtte vahel.
The aim of this work is to find out the spatial characteristics of two farmers land uses and to assess problems associated with them.
Käesoleva töö eesmärk on välja selgitada kahe põllumajandustootja maakasutustele iseloomulikud ruumilised omadused ning hinnata nendega kaasnevaid probleeme.
Main land use problems are dispersion, fragmentation and the shape or compactness of plots.
Põhiliste maakasutuse probleemidena võib välja tuua hajutatuse, killustatuse ja maatükkide kuju ehk kompaktsuse.
In the future, companies land use development and problem causes could be further investigated on this topic.
Edaspidi võiks antud teemal uurida veel ettevõtete maakasutuse kujunemist ja probleemide tekkepõhjuseid.
In order to understand the land use problems of today's farms and make plans for the future, it is necessary to identify the cause of the problems.
Tänapäeva põllumajandusettevõtete maakasutuste probleemidest aru saamiseks ning tulevikuplaanide koostamiseks tuleb kindlaks teha probleemide olemus.
The first subject has less land use and belongs to an agricultural cooperative.
Esimene uuritav on väiksema maakasutusega ja kuulub põllumajandusühistusse.
The land use of both farmers is relatively fragmented and dispersed.
Uuritud põllumajandustootjate maakasutus on võrdlemisi suure killustatuse ja hajutatusega.
Rein Rosenbergi Vastse Mustakese talu FIE and Hummuli Agro OÜ, both located in Valga County, have been selected for the study.
Uuritavateks on valitud Valgamaal asuvad tootjad Rein Rosenbergi Vastse Mustakese talu FIE ja Hummuli Agro OÜ.
The Schmook and Januszewski coefficients were calculated to assess dispersion and fragmentation.
Hajutatuse ja killustatuse hindamiseks arvutati Schmooki ning Januszewski koefitsiendid.
To achieve the goal, land cadastre and Estonian Agricultural Registers and Information Board (ARIB) data were analyzed.
Eesmärgi saavutamiseks analüüsiti maakatastri ja PRIA andmeid.
Some impact was seen with neem, B. thuringiensis, B subtilis, spinosad, rotenone, quassia, M. anisopliae, T. harzianum, nicotinoid, G. catenulatum, A.quisqualis, sabadilla, B.bassiana, pyrethrin ja pyrethrum.
Ebsoodsat mõju avaldasid neem, B. thuringiensis, B subtilis, spinosad, rotenoon, kvassia, M. anisopliae, T. harzianum, nikotiin, G. catenulatum, A.quisqualis, sabadilla, B.bassiana, püretriin ja püretrum.
The thesis was on compiled of books and research articles.
Töö koosati teadusartiklite ja raamatute põhjal.
Lethal and sublethal effects were not seen when using B. brongniartii and granulovirus Cydia pomonella.
Letaalsed ja subletaalsed mõjud puudusid B. brongniartii ja granuloviirus Cydia pomonella kasutamisel.
Although natural plant protection products are concidered to be safer they can also have negative impacts on pollinators.
Kuigi looduslikke vahendeid peetakse ohutumaks võib ka neil negatiivseid mõjusid ilmneda.
The same goes for biopesticides, some have been investigated thoroughly, but others suffer from lack of knowledge.
Osasid preparaate on uuritud põhjalikult, kuid teiste kohta puudub informatsioon.
Biopesticides effected bees life cycle, developmental time, decrease in foraging trip distance, learning ability, foraging efficiency, feeding, reproduction rate.
Looduslikud vahendid mõjutasid ellujäämist, korje- ja lennukaugust, arengut, paljunemist, toitumist ja hingamist.
Biopesticides may have an impact on pollinators behavior and physiology.
Biopestitsiididel võivad olla negatiivsed mõjud tolmeldajate käitumisele ja füsioloogiale.