natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average total lenght by the end of the fist year of life was less than 4 cm and in years the backlog deepend.
Esimese eluaasta keskmine pikkus jääb neil alla 4 cm ja mahajäämus kiirekasvuliste järvede isenditest süveneb aastate jooksul.
Roach outnumbered other fish species in eight out of ten lakes, only in the lakes of Jaanuse and Tornijärv perch was more numerous.
Särg on kaalukaim kalaliik kaheksas järves kümnest, vaid Jaanuse ja Tornijärves on ahven arvukam.
According to catch results the values of WPUE differed up to ten times between the low-yielding lake Kärnjärv and high-yielding lake Nüpli.
Nakkevõrgu saakide alusel võib kalastiku mass võrgu kohta (WPUE) erineda kuni 10 korda kesise saagikusega Kärnjärves ja kõrge saagikusega Nüpli järve saakides.
I assume that the backlog in growth was caused by the food competition with bream.
Oletatavalt määrab Otepää järvede kasvukiiruse toidukonkurents latikaga.
In perch dominated lake Jaanuse the growth rate of roach was high during the fisrt year of life, but slowed down in te second year of life.
Ahvena kui dominantliigina Jaanuse järves on aastased särjed kiirekasvulised, aga teisel aastal nende kasvutempo pidurdub.
Four to eight fish species were caught in a lake; most common of which were roach and perch Perca fluviatilis.
Selgus, et nakkevõrkude saakides oli järvedes 4-8 kalaliiki, neist levinumad särg ja ahven.
In some of the lakes deviations in the growth rate of roach were hard to explain.
Mõnedes järvedes toimuvad kasvutempos muutused, mille olemust on keeruline üheselt seletada.
In both of these lakes the growth rate of roach did not slow down and the values of the total lenght of older individuals were higher than in other lakes as well.
Neis järvedes kasvutempo ei rauge ja ka vanemad särjed edestavad oma liigikaaslasi tesites järvedes.
In lake Kärnjärv juvenile roach grew slowly, but with maturation the growth rate accelerated abruptly.
Kärnjärves on särje noorkalad esimestel eluaastatel aeglasekasvulised, kuid suguküpsuse saabudes nende kasvukiirus suureneb järsult.
Roach had a high growth rate in lakes Nüpli and Mõrtsuka, where by the end of the fisrt year of life it achieved 5 cm in total lenght.
Särg kasvab kiire kasvutempoga Nüpli ja Mõrtsuka järves, olles aastasena kuni 5 cm pikk.
In studied lakes white bream Blicca bjoerkna and bleak Alburnus alburnus were missing, hence, for roach the main competitor for food items was bream Abramis brama.
Otepää järvede kalastikus puudub uuritud järvede saakide alusel nurg ja viidikas, seega peamine konkurent lepiskalade hulgas särjele on latikas.
Roach of lakes Pülme and Tornijärv was slowly growing.
Pülme ja Tronijärves elab aeglasekasvuline särg.
The following deviations in growth rate were found while comparing lakes with each other.
Särje kasvukiiruses erinevate järvede vahel ilmnesid mõningad iseärasused.
The aim of my study was to evaluate the growth parameters of roach Rutilus rutilus in lakes of the surroundings of Otepää.
Käesoleva bakalaureuse töö eesmärgiks on hinnata kasvuparameetrid Otepää ümbruse veekogudes, mis erinevad oma morfomeetria ja Vee Raamdirektiivi klassifikatsiooni tüübi poolest.
Lake Otepää Pühajärv was inhabited with roach the median growth rate acheiving even 15 years of age.
Nende kasvutempo on keskmine ja vanimate kalade vanus ulatub 15 aastani.
Each method encompasses an increasing degree of complexity and addresses a different geographical scope, from international (Baltic States) to local (coastal meadows in West Estonia).
Igas astmes keskendutakse erinevale geograafilisele piirkonnale, alates rahvusvahelisest fookusest (Balti riigid) kuni kohalikuni.
However, in spite their ecological relevance and ecosystem services supplied, semi-natural grasslands have undergone a substantial decrease in area and connectivity in Estonia.
Poollooduslike rohumaade ökosüsteemiteenuste rohkusele ja nende ökoloogilisele tähtsusele vaatamata on Euroopas nende pindala ja ja nende omavaheline sidusus oluliselt vähenenud.
A tiered framework for mapping and assessing ecosystem services from semi-natural grasslands: expert-based assessments, proxy indicators and uav surveys
Pool-looduslike koosluste ökosüstemiteenuste kaardistamine ja hindamine erinevatel tasanditel: eksperthinnangud, kaudsed indikaatorid ja drooniuuringud
Beyond assessing the supply of ecosystem services, this thesis also explores the effects of abandonment on grassland species diversity and the effects of different management regimes on sward structure.
Lisaks eksperimentaalsele metodoloogiale on töö eesmärk hinnata rohumaade kasutamisest väljajätmisemõju ökosüsteemiteenustele ja erinevaid rohumaade majandamise võimalusi.
However, a substantial proportion of these valuable wooded meadows are not eligible for the agri-environmental measures under Pillar 2 of the CAP, as they lay outside of Natura 2000 areas.
Keskkonnaga seotud majandamismeetmete ebapiisavus, põllumajanduse ja keskkonnakaitsega tegelevate ametkondade omavahelise koostöö puudumine ning nende puudulik huvi rohumaade säilitamise vastu on peamised põhjused, miks ÜPP-s sätestatud meetmed pole suutnud elurikkuse vähenemist ära hoida.
This thesis explores and compares three different methods for assessing and mapping the supply of ecosystems services by semi-natural grasslands in Estonia: Expert-based assessments, proxy indicators and Unmanned Aerial Vehicles-based remote sensing.
Selle uurimistöö raames katsetatakse Eesti poollooduslike rohumaade ökosüsteemiteenuste hindamiseks ja kaardistamiseks astmelist lähenemist.
Semi-natural grasslands provide a wide range of goods and services, including plant species diversity, carbon storage and sequestration, biomass production for grazing animals, flood reduction, habitat for migratory and breeding birds, water infiltration, purification and storage, erosion prevention and recreation among others.
Igas astmes kaardistatakse erinev teenusepakkujate üksus – esimeses ja teises astmes keskendutakse riiklikus integreeritud haldus- ja kontrollsüsteemis defineeritud rohumaade areaalidele, kolmandas astmes aga taimekooslusele.
The results show that in the Baltic States, the nature of grassland ecosystem services trade-offs and synergies is driven mainly by management history and intensity.
Mitmed autorid on leidnud, et ühtse ökosüsteemiteenuste hindamise ja kaardistamise raamistiku loomine võib aidata hinnata rohumaade kasutusest väljajätmise ökoloogilisi tagajärgi, määratleda tõhusamad rohumaade majandamise esmatähtsad meetmed ning edendada agroökosüsteemide multifunktsionaalsuse põhimõtteid.
This work provides the guidance necessary to adapt methods for assessing ecosystem services provided by semi-natural grasslands.
ÜPP 2013. aasta aruannetes sedastatakse, et rohumaade kasutamise majanduslikud stiimulid peaksid toetama ökosüsteemiteenuseid.
The results at this scale show how monospecific grazing leads to homogeneous grass sward structures, whereas mixed grazing increased grassland structural diversity.
Rohumaade kasutamisest väljajätmine mõjutab otseselt tolmlemist, linnuliikide levilaid ning need alad kaotavad nii oma esteetilise kui ka kultuurilise väärtuse.
Within Estonia, wooded meadows and pastures are key providers of high levels of multiple ecosystems services.
Ökosüsteemi protsesside ja teenuste loomupärane ruumiline levik on uurimuse astmelise lähenemise nurgakivi.
The study uses scientific articles and manuscripts.
Töö tegemisel kasutati erialast kirjandust, artikleid ja käsikirju.
Preferred tree species are juniper, alder buckthorn, willow, rowan, bird cherry, ash and aspen.
Puudest eelistavad nad peamiselt kadakat, paakspuud, paju, pihlakat, toomingat, saart, haaba ja mingil määral mändi ja kuuske.
The percentage of damages made by roe deer and red deer were significantly lower.
Metskitsede ja punahirvede osakaal on tunduvalt madalam.
Due to that fact we may assume that most of the damages in plots, where the field work was carried out, were made by moose.
Seega võib arvata, et antud proovialadel peamiste osa kahjustustest on tekitanud põder.
Due to the increasing population sizes of red deer there have been increasing number of complaints by forest owners to red deer damages.
Seoses punahirve arvukuse tõusuga Eestis on palju teateid metsaomanikelt arvatavatest punahirve tekitatud kahjustustest.
The aim of this study is to give an overview of forest damages in young Scots pine (Pinus sylvestris L.) stands caused by cervids and to determine the role of red deer in the damages.
Antud bakalaureusetöö eesmärk on anda ülevaade hirvlaste poolt tekitatud kahjustustest männinoorendikes ja selgitada välja, kui suure osa sellest on põhjustanud punahirv.
Relative importance of red deer game damages in Pärnu- and Viljandi county
Hirve osakaal ulukikahjustustes Pärnu- ja Viljandimaal
Field works showed that the extent of damages and density ratio of red deer were the lowest of all cervids in Pärnumaa and Viljandimaa.
Pärnu- ja Viljandimaal oli kahjustuste protsendi ja asustustiheduse näitajate suhe kõige nõrgem hirvedel, seejärel metskitsedel ja kõige tugevam oli kahjustuste protsendi ja asustustiheduse suhe põtradel.
Field work (damage assessment and pellet group counting) was carried out in Viljandimaa and Pärnumaa in the beginning of May.
Lisaks viidi läbi ka välitööd Pärnu- ja Viljandimaal.
In Estonia the main food object of red deer are grasses and forbs.
Lõputöös selgus, et kõige meelsamini toituvad punahirved erinevatest rohttaimedest.
This thesis is based on data collected from a greenhouse trial conducted in the Estonian Crop Research Institute in 2021.
Antud uurimustöö põhineb 2021. aastal Eesti Taimekasvatuse Instituudis läbi viidud kasvuhoonekatsel.
This indicates the greater impact of flooding stress on plant’s growth compared to drought stress.
Sellest ilmnes üleujutuse tugevam mõju taime kasvule võrreldes põuaga.
Genetic variation related to adaption to extreme water conditions between varieties is rather low, especially in flooding stress conditions.
Ekstreemsest veerežiimist tulenevale stressile kohastumisega seotud geneeetiline variatsioon sortide vahel on küllaltki madal, seda eriti üleujutuse puhul.
In drought treatment, the effect of variety on projected leaf area was 9% and in flooding treatment 3%.
Kui põua variandis oli sordi mõju taimede projekteeritud võrse pindalale 9%, siis üleujutuse variandis oli see 3%.
Adaption of Estonian Grown Barley Varieties to Climate Change Induced Water Regime Changes
Eestis kasvatatavate odrasortide kohanemisvõime kliimamuutustest tulenevatele veerežiimi muutustele
Five Estonian grown spring barley varieties were grown in optimal, drought and flood treatments for six weeks to measure plants’ projected leaf area and relative growth rate through phenotyping.
Katses kasvatati viit Eestis levinud suviodra sorti optimaalse- , põua- ja üleujutuse veerežiimis kuus nädalat, mõõtes nende suhtelist kasvukiirust ja projekteeritud võrse pindala fenotüpiseerimise kaudu.
Both drought and flooding stress have a strong negative impact on plant biomass in early vegetative growth phases, causing projected leaf area at the end of the trial to decrease 26% and 49% respectively.
Nii põud kui üleujutus on tugeva negatiivse mõjuga taimede biomassi moodustamisele varases vegetatiivses kasvus, vähendades projekteeritud võrse pindala katse lõpuks vastavalt 26% ja 49% ning keskmist suhtelist kasvukiirust katse kestel 6% ja 16%.
The aim of the thesis is to examine the effect of drought and flood on barley plants’ biomass and relative growth rate in early vegetative development, while comparing the stress adaptions of different varieties.
Töö eesmärgiks oli uurida põua ja üleujutuse mõju odrataimede biomassile ja kasvukiirusele varastes kasvufaasides, võrreldes seejuures sortide kohanemisvõimet.
Even as most varieties’ projected leaf area and relative growth rate differed between treatments, difference between varieties in stress treatments was minimal.
Kuigi sortide projekteeritud võrse pindala ja kasvukiirus katsevariantide vahel erines enamusel sortidest, siis stressi variantides erinesid üksteisest vaid üksikud sordid.
Estonian grown spring barley varieties are susceptible to water related stress caused by climate change.
Eestis viljeletavad suviodra sordid on kliimamuutustest tulenevatele ekstreemsetest veerežiimidest tingitud stressile vastuvõtlikud.
This indicates the importance of assessing water related stress tolerance in breeding and integrating climate resilient genetic material into breeding programs, to increase preparedness to hedge the risk caused by unfavorable growth-environments in barley production.
Muutustega kohanemisel kujuneb tähtsaks nii aretuses kasutatavate genotüüpide stressi tolereerimise hindamine kui ka kliimamuutustele vastupidava geneetilise materjali aretusprogrammi integreerimine.
Welcome to the conference and have an enjoyable reading!
Tere tulemast konverentsile ja head lugemist!
I believe that those goals have been accomplished – the conferences have been popular and the conference materials are public to everyone.
Usun, et see eesmärk on suudetud täita, sest konverentsid on olnud populaarsed ning konverentsi materjalid kõigile kättesaadavad.
As it is time of making important decisions in Estonia then it is very important to participate in this kind of discussion, because the decisions of today shape the future of our society and Estonian nature.
Kuna Eestis on praegu valikute tegemise aeg, siis on ülimalt oluline võtta osa diskussioonist, sest tänased otsused kujundavad meie ühiskonda ja Eestimaa loodust.
Investigation and usage of renewable energy sources : tenth conference proceedings : [2008 : Tartu]
TEUK X : taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : kümnenda konverentsi kogumik : [2008 : Tartu]
TEUK conference is a good opportunity for expressing an opinion for those who believe that energy supply based on renewable energy sources is one of the important keys in sustainable development.
TEUK konverents on hea võimalus oma arvamuse avaldamiseks neile, kes usuvad, et taastuvenergia allikatel põhinev energiavarustus on üheks oluliseks säästva arengu võtmeks.
I also dare to state that with the TEUK conferences a new generation of energetics specialists has been grown up, who will use their gained knowledge in their everyday work.
Julgen väita, et koos TEUK konverentsidega on sirgunud uus põlvkond energeetika spetsialiste, kes rakendavad saadud teadmisi oma igapäevases töös.
The main goal of organising TEUK conferences since the birth of the idea has been exchange of experiences and informing the publicity on research results and usage possibilities of renewable energies.
TEUK konverentside korraldamise põhiliseks eesmärgiks alates idee sünnist on olnud kogemuste vahetamine ja avalikkuse teavitamine taastuvenergia allikate alaste uurimistööde tulemustest ja kasutamise võimalustest.
Estonian University of Life Sciences with our partners will definitely continue this tradition in the following years so that in the future we could celebrate even higher jubilees and look back to the renewable energy development that we all have witnessed.
Eesti Maaülikool jätkab koos heade partneritega traditsiooni kindlasti ka järgnevatel aastatel, et tulevikus saaksime tähistada veel suuremaid juubeleid ja vaadata tagasi arengule, mille tunnistajateks me oleme olnud.
After the retrospect we will continue with more ordinary topics – Energy Sector Strategy for Estonia, Renewable developments in Eesti Energia, research in wind, solar, hydro and bioenergetics will be discussed.
Pärast meenutusi jätkatakse argisemate teemadega, milles käsitletakse Eesti riigi energiavarustuse arengukava, Eesti Energia arendustööd taastuvenergia vallas ning tuule-, bio-, hüdro- ja päikeseenergia uurimistööde tulemusi.
You are holding the proceedings of the jubilee conference TEUK-X, which is an outstanding signpost in the last 10 years’ activities of the enthusiasts in the renewable energy field.
Hoiate oma käes juubelikonverentsi TEUK-X kogumikku, mis on silmapaistvaks tähiseks taastuvenergia entusiastide 10 aasta tegemistele.
After the presentations an open discussion will take place on development of renewable energy sector in Estonia.
Ettekannete järgselt toimub diskussioon teemal „Taastuvenergeetika arendamine Eestis".
This conference is extraordinary because in addition to regular presentations Mr Valdur Tiit, the initiator of the TEUK conference series, will make an historical retrospect of the last ten years, which will result in handing out Thank You letters to the most remarkable researchers and propagators of renewable energies.
Seekordne konverents on erakordne, kuna lisaks tavapärastele ettekannetele teeb konverentsi ellukutsuja Valdur Tiit ajaloolise tagasivaate, mis lõppeb tänukirjade üleandmisega taastuvenergia allikate silmapaistvamatele uurijatele ja propageerijatele.
The necessary data has been obtained from agricultural books and annual reports of the company Traumbild OÜ in years 2008-2013.
Vajalikud lähteandmed on saadud ettevõtte Traumbild OÜ aastate 2008-2013 põlluraamatutest ning aastaaruannetest.
Conversion to organic farming will also increase costs for machinery work, the need to update technological equipment, required number of labor hours and time expenditure for planning the crop rotation.
Üleminekul mahetootmisele kasvavad masintööde kulud, suurenevad tehnoloogiliste vahendite uuendamise vajadus, vajaminev töötundide arv ning külvikordade planeerimisele suurenev ajakulu, mistõttu tuleb arvestada kulutuste suurenemisega.
Effect of conversion to organic farming to the profitability of grain production on the example of OÜ Traumbild
Mahepõllumajanduslikule tootmisele ülemineku mõju teravilja tootmise tasuvusele ettevõtte OÜ Traumbild näitel
In addition it is examined how company’s revenue, costs, crop yield will change if Traumbil OÜ decides to convert to organic farming.
Lisaks uuritakse muutuseid ettevõtte tuludes, kuludes ja saagikustes juhul kui ettevõte Traumbild OÜ otsustab üle minna mahepõllumajandusele.
The results showed that conversion to organic agriculture will reduce crop yields because in conventional agriculture the soil nutrient enrichment is more efficient.
Tulemustest selgus, et ettevõtte üleminekul mahepõllumajandusele vähenevad põllukultuuride saagikused, kuna tavapõllumajanduses on mulla toitainetega rikastamiseks suuremad ja efektiivsemad võimalused kui maheviljeluses.
This thesis is focusing on how different organic farming conditions like absence of mineral fertilizers and pesticides manifest in conventional grain farming.
Käesoleva bakalaureusetöö käigus vaadeldakse, kuidas avalduvad erinevad maheviljeluse tingimused, näiteks mineraalväetiste ja taimekaitsevahendite puudumine teravilja tootmisega tegelevas ettevõttes.
Without subsidies it is not profitable to grow winter wheat and barley as their production costs are higher than revenues, but it would be profitable when cultivating winter turnip rape, because its selling prices are higher than the costs per unit of output.
Ilma toetusteta ei toodaks talinisu ja odra maheviljelus kasumit, kuna nende tootmiskulud on suuremad kui müügitulu.
The aim of this bachelor´s work was to analyse the changes to the costs, labour, crop yield and productivity that will come along with converting from conventional farming to organic farming.
Uurimistöö eesmärgiks oli analüüsida mahepõllumajandusele üleminekuga kaasnevaid mõjusid tavatootmisega tegeleva ettevõtte kuludele, tööjõule, saagikusele ja tasuvusele.
The indicators from conversion to organic farming has been obtained from the organic farming company sources that operates in the same parish.
Mahetootmisele ülemineku kohta näitajate saamiseks on kasutatud andmeid samas vallas asuva maheettevõtte põlluraamatutest ja aruannetest.
Used method is based on scientific literature and analysis.
Kasutatud metoodika on analüütiline ja teaduslikul kirjandusel põhinev.
Used data and methods: Research made in University of Wyoming, National Design Specification for Construction (NDS), Timber Frame Engineering Council’s (TFEC) Standard for Design of Timber frame Structures, Eurocode 5, SNIP, collected material during practical training for the diploma.
Töös kasutatud andmete ja metoodika kirjeldus: Peamiselt Wyoming`i ülikoolis koostatud lõputööd, Ameerika Ühendriikide puitkonstruktsioonide projekteerimise standard ja selle lisa, Eurokoodeks 5, SNIP, diplomipraktika käigus kogutud materjal muinsuskaitse all olevate hoonete konstruktsioonidest.
Design and usage of carpentry joints in timber constructions
Puit-puiduga liidete kasutamine ja projekteerimine ehitistes
Main objective: The objective of this thesis is to analyze and research national standards in different states and in addition to give design references for timber joints without fasteners and for timber joints with wood pegs.
Töö eesmärk: Magistritöö eesmärgiks on läbi erinevate riikide standardite ning teadustööde uurimise ja analüüsi anda projekteerimissoovitused kinnituselementideta puit-puiduga liidetele ning puitnaaglitega fikseeritud puit-puiduga liidetele.
Different computing methods of timber joints and yield modes are analyzed.
Töös analüüsitakse erinevaid arvutusmetoodikaid ning nendevahelisi kokkulangevusi.
The abstract: In this thesis is given an overview of carpentry joints, their usage in timber constructions and in Estonia generally.
Töö lühikirjeldus: Antud magistritöö käsitleb puit-puiduga liidete, täpsemalt tappliidete, kasutusvõimalusi erinevates konstruktsioonides ja nende kasutusest Eestis.
Discussion: Magister thesis is basis for testing and establishing a reliable computing method for bearing capacity of carpentry joints with wood peg fasteners.
Diskussioon: Magistritööga on antud alusmaterjal puitnaaglitega puit-puiduga liidete katsetamiseks ja arvutusmetoodika kehtivuse tõendamiseks edasistes uuringutes.
Results: Developing an efficient method for establishing dowel bearing capacities for combinations of base material in carpentry joints.
Töö tulemused: Sobiliku arvutusmetoodika määramine läbi praktilise arvutusnäite ja lihtsõrestiku liidete kandevõime määramine.
Two third of respondents used alcohol and 1/3 regulary smoked.
Vastajatest 2/3 tarbis regulaarselt alkoholi ja 1/3 suitsetas.
In the second phase of the study the work capacity measurements were carried out among eleven volunteers.
Töövõime mõõtmistel osales 11 vabatahtlikku töötajat.
Statistically significant associations between work related risk factors and exhaustion and sleeping problems have observed (p<0,01).
Statistiliselt olulised seosed esinesid tööga seotud ohutegurite, unehäirete ja teiste terviseprobleemide vahel (p<0,01).
The results showed, that repetitive movements (93%), long work shifts (76%), poor recognition by the management (69,5%) and high work pace (69%) were the most often work related risk factors.
Tööga seotud ohuteguritest esinevad töös sagedamini korduvliigutused (93%), pikad töövahetused (76%), madal tunnustus juhtkonna poolt (69,5%) ja kiire töötempo (69%).
There are no associations between smoking and alcohol consumption, health symptoms and work related factors.
Suitsetamine ja alkoholi tarbimine ei olnud seotud tööst tulenevate ohutegurite ja tervisesümptomitega.
Comparison of work capacity of industrial workers between two different work shift cycles
Tootmistöötajate töövõime dünaamika võrdlus kahe erineva töövahetustsükli jooksul
Fatique (91%), physical exhaustion (84%), different sleep problems (bad quality of sleep, difficulties of falling asleep or wake up) (82%) and mental exhaustion (81%) were the most serious health problems among industrial workers.
Sümptomitest esineb töötajatel sagedamini väsimust (91%), füüsilist (84%) ja emotsionaalset kurnatust (81%) ning unehäireid (82%) nagu halb unekvaliteet, raskused magama jäämisel, liigvarane või kesköised ärkamised.
Hence, it is important to think about the effects of shift work and night work to the workers’ health and work ability.
Sellest tulenevalt on vajadus uurida, kuidas mõjutab vahetustega ja öötöö inimeste töövõimet, tervist ja tervisekäitumist.