natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given project area had to be designed considering existing roads, buildings and green spaces.
Antud projektala tuli kujundada võttes arvesse olemasolevad liiklusteed, hooned ning taimekooslused.
Distracting sounds troubles primarily the people who live right next to the Turu street and also ordinary pedestrians that are moving there.
Häirivad valjud helid segavad eelkõige inimesi, kes elavad Turu tänava vahetus läheduses, kuid samuti ka tavalisi jalakäijaid, kes liiklevad seal.
Concept idea for this work was originated to guide pedestrians away from the noise and designing new connections for that.
Antud töö konseptsioon lähtus lahendusest juhtida jalakäijad eemale liiklusmürast, luues selleks uued ühendusteed.
Created connections is combined with green corridors to change city space more human-friendly.
Loodud ühendused on kujundatud koos rohekoridoridega, et muuta linnaruum inimesesõbralikumaks.
The aim of this bachelor thesis was to create united solution for the Turu street and its surroundings.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks oli luua terviklik lahendus Turu tänavale ja selle ümbrusele.
Turu street is characterized by two main aspects - noise and nearness of river Emajõgi.
Turu tänavat iseloomustab kaks olulist tegurit- müra ning Emajõe lähedus tänavale.
Proposed solution offers solutions to reduce traffic noise so that it can not reach pedestrians and citizens that lives near Turu street.
Esitatud lahendus pakub välja võimalusi, et vähendada jalakäijateni ning Turu tänava äärsete elanikeni jõudvat liiklusest põhjustatud müra.
Also, noise reducing elements were added to the two main areas to reduce incoming soundwaves.
Kahele alale on antud töös planeeritud elemendid, mis vähendaksid edasikanduvaid helilaineid.
A modern approach
Kaasaegne lähenemine
New technologies have been developed to make the building activity more environmentally friendly and more sustainable.
Välja on töötatud uued tehnoloogiad, et muuta ehitustegevust keskkonnasõbralikumaks ja jätkusuutlikumaks.
The rapid development of information technology also requires engineers with new skills.
Infotehnoloogia kiire areng nõuab ka inseneridelt uusi oskusi.
There is a need for a global system of higher education.
On tekkinud vajadus globaalse kõrgharidussüsteemi mudeli väljatöötamiseks.
The above-mentioned reasons, the civil engineers educational programs must continually improve.
Eelpool mainitud põhjustel tuleb pidevalt täiustada ka ehitusinseneride õppeprogramme.
Since the changes in the global landscape of higher education is going, this topic should be monitored in the coming years.
Kuna muutused maailma kõrgharidusmaastikul on alles toimumas, tuleb antud teemat uurida ka järgnevatel aastatel.
Work results presented clearly, that the higher education system in the world is consolidating and Estonia has made the necessary changes much faster than the rest.
Töö tulemised näitavad selgelt, et kõrgharidussüsteem maailmas on ühtlustumas ja Eestis on vajalikud muutused toimunud tunduvalt kiiremini kui mujal.
The objectives of this thesis is to investigate and analyze trends in engineering education and the demands of society to the engineers profession and competence, to compared engineering education curricula, determine the position of universities, giving the engineering education on the world map.
Käesoleva magistritöö eesmärkideks on uurida ja analüüsida ehitusinseneri hariduse arengusuundi ning ühiskonna nõudmisi ehitusinseneri kutsele ja pädevusele, võrrelda ehitusinseneriõppe õppekavasid, määrata Eestis ehitusinseneri haridust andvate ülikoolide positsioon maailmakaardil.
The landscape of higher education, including civil engineering education in the world affected by demographic changes and globalization, mobility of students and professors has increased over the years.
Kõrgharidusmaastikku, sealhulgas ka ehitusinseneri haridust, maailmas mõjutavad demograafilised muutused ja globaliseerumine, üliõpilaste ja õppejõudude liikuvus on aastate jooksul suurenenud.
Comparing the curricula of universities has been used websites available curricula’s.
Õppekavade võrdlemisel on kasutatud ülikoolide kodulehtedelt kättesaadavaid õppekavasid.
Five-year civil engineering curriculum, the current trend in world, is in Estonia in use for several years.
Viie aastane ehitusinseneri õppekava, mille rakendamise suunas töötatakse, on Eestis kasutusel juba mitmeid aastaid.
Order to obtain information is analyzed professional literature, hard copy’s and via the Internet.
Andmete saamiseks on analüüsitud erialakirjandust nii paberkandjal kui interneti vahendusel.
To map the problems and find solutions have been engaged EUCEET (European Civil Engineering Education and Training) project.
Probleemide kaardistamisega ja lahenduste otsimisega on tegelenud EUCEET (EUropean Civil Engineering Education and Training) projekt ning Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide Haridusministeeriumi tellimusel on teemat uurinud selleks moodustatud töörühm.
Academic education and profession of civil engineering.
Ehitusinseneri akadeemiline haridus ja ehitusinseneri kutse.
The work is literature-based.
Töö on kirjanduse põhine.
This area is relatively unexplored and should be explored more in the future.
Kindlasti tuleks tulevikus sellele teemale pöörata rohkem tähelepanu ja edasised uurimustööd selles valdkonnas oleks soovitatavad.
Pesticide residues in strawberries and apples consumed in Estonia
Taimekaitsevahendite jäägid Eestis tarbitavates maasikates ja õuntes
A variety of databases such as FAOSTAT, statistical office and food and veterinary authority.
Kasutatud on andmeid erinevatest andmebaasidest (FAOSTAT, Veterinaar- ja Toiduameti materjalid).
The aim of the work was to find out what kind of pesticide residues there are to be find in apples and strawberries.
Käesoleva töö eesmärgiks oli välja selgitada milliseid taimekaitsevahendite jääke ning kui palju on leitud kodumaistes ja imporditud maasikates ja õuntes.
The final results showed that there are no pesticide residues in domestic apple.
Töö lõpptulemusena selgus, et kodumaistes õuntes ei leidu taimekaitsevahendite jääke, küll aga importõuntes.
Whereas there are a lots of residues in domestic strawberries and also in imported ones.
Maasikate puhul leidub taimekaitsevahendite jääke nii kodumaistes- kui importmarjades.
Aspects of Corporate Demography and Population Demography in Estonia in 2004-2012: South Estonian Counties in Regional Comparison
Ettevõtete demograafia ja rahvastiku demograafia seosed Eestis aastatel 2004-2012: Lõuna-Eesti positsioon maakondlikus võrdluses
The reason why three South Estonian counties were selected for the study is because in these counties big changes in the general tendency of population decrease and employment mobility can be observed.
Vaatluse alla võeti just Lõuna-Eesti maakonnad, kuna just nendes maakondades on näha suuri muutusi nii rahvastiku vähenemise kui ka tööjõu liikumise üldises trendis.
The research also demonstrated that in 2004-2012 there was a downward trend in the correlation between the birth rate of new enterprises and most of the selected population demography indicators in Estonia in general as well as in Põlva, Võru and Valga counties.
Uurimustöö näitas, et aastatel 2004-2012 oli ettevõtete sünnimäära ja enamike valitud rahvastiku demograafia näitajate suhe Eestis keskmiselt kui ka Põlva, Võru ja Valga maakonnas olnud langevas trendis.
The aim of this bachelor`s thesis is to estimate the relations between corporate demography and population demography as well as the average gross income of employees in Estonia in general and in the counties of South Estonia in the years 2004-2012.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on hinnata ja ettevõtete demograafia ja rahvastiku demograafia ning palgatöötajate kuu keskmise brutosissetuleku seoseid Lõuna-Eesti maakondades aastatel 2004-2012 kasutades Eesti Statistikaameti andmebaasis toodud ettevõtete demograafia ja rahvastiku demograafia andmeid.
The examined gross income of employees and the birth rate of enterprises also demonstrated a positive correlation.
Lisaks vaadeldi ka firmade sünnimäära ja palgatöötajate keskmise brutotulu vahelist seost ning ilmnes, et vastavate näitajate vahel on samuti positiivne seos.
To achieve the aim of the thesis, statistical data on the birth of enterprises and the selected population demography indicators as well as the average gross income of employees for each county and for each year were found from the database of Statistics Estonia for the period of time under study.
Töö eesmärgi saavutamiseks analüüsiti vaatlusalusel perioodil Statistikaameti andmebaasis maakonniti liigitatud andmete (statistiliste arvnäitajate) põhjal seoseid ettevõtete sünnimäära ja valitud rahvastikudemograafia näitajate ning palgatöötajate kuu keskmise brutotulu vahel.
It can be concluded that in 2004-2012 in Põlva, Võru and Valga counties there was a positive correlation between the birth rate of enterprises and all the selected population demography indicators, except for emigration to foreign countries.
Ettevõtete sünnimäära ja rahvastiku demograafia näitajate seoste analüüsimisel selgus, et ettevõtete sünnimäära ja kõikide (välja arvatud välisrände) valitud rahvastiku demograafia näitajate vahel esinevad positiivsed seosed.
The thesis investigates if and how the birth rate of enterprises has changed in comparison with the population demography indicators.
Kuid põhjus-tagajärg-seos on antud näitaja puhul vastupidine kui rahvastiku demograafia näitajatel ‒ ettevõtete sünnimäära suurenemisel kasvab palgatöötajate kuu keskmine brutopalk.
Effects of natural and anthropogenic pressures and disturbances on the macrophytes of Lake Peipsi
Looduslike ja inimtekkeliste survetegurite mõju Peipsi järve suurtaimestikule
During the rapid eutrophication between 1970 and 1980, the frequency of common hygrophytes, helophytes, and amphibious plants increased, as well as the frequency of filamentous green algae.
Kiire eutrofeerumise perioodil (1970–1980) suurenes oluliselt tavaliste hügrofüütide, helofüütide, amfiibsete liikide ning suurte niitrohevetikate esinemissagedus.
The expansion of reeds required holidaymakers and local people to manage the lake shores more actively.
Kaldaalade kinnikasvamine on suurendanud kohalike elanike vajadust rannaalade majandamiseks.
In general, management supports increase in species richness but the formation of dry ‘terraced’ (elevated) areas should not be the first choice.
Üldiselt võib tihedate pillirookogumike eemaldamist pidada taimestiku liigirikkusele positiivseks, kuid vältida tuleks monotoonsete ja kuivade „terrassistatud" (kõrgendatud) alade kujundamist.
Therefore, the occurrence of indicator species and its influence on the estimation of ecological quality are in synchrony with the natural disturbance factor.
Kuna uuring näitas liikide esinemise ning ohtruse väga tugevat sõltuvust veetaseme muutustest, siis on ilmne, et veekogu ökoloogilise seisundi hinnang on sellest looduslikust häiringufaktorist märkimisväärselt mõjutatud.
Eutrophication of Peipsi has had a profound effect on macrophytes because it has induced the expansion of reeds, which in turn decreased suitable eulittoral habitats for small-sized species.
Tööst selgus, et antropogeensest eutrofeerumisest tingitud rooalade laienemine on vähendanud eulitoraalis väikesekasvulistele liikidele sobivaid elupaiku.
At low water habitats emerge for otherwise declining species such as Alisma gramineum, Ranunculus reptans, Cyperus fuscus.
Veetaseme langusega paljanduvad elupaigad, mis on sobivad väheneva levikuga liikidele, nagu näiteks väike konnarohi, kaartulikas ja pruun lõikhein.
The fluctuating water level has been considered to be a natural disturbance factor while eutrophication and reed removal are important anthropogenic influences.
Inimtekkeliste surveteguritena on käsitletud eutrofeerumist ja pilliroo eemaldamist (ühekordsena käsitletav ka häiringuna) ning loodusliku häiringuna veetaseme kõikumist.
Remarkably, also the abundance of submerged macrophytes, charophytes and large filamentous algae increased considerably at the low water level.
Madalveeperioodil tõusis märgatavalt liigirikkus ning head seisundit näitavate veesiseste taimede ja mändvetikate ohtrus, aga samas ka kesist seisundit peegeldavate suurte niitrohevetikate ohtrus.
Among the different management styles the highest species richness was found in the stretches without ‘terrace’ or with a combination of managed and wild habitats.
Suurim liigirikkus oli iseloomulik rannalõikudele, kus niidetud ja majandamata elupaigad vaheldusid ning ei olnud terrassistatud ala. Veetaseme kõikumine Peipsis on käsitletav keskmise häiringuna, mis toetab liigirikkuse säilimist elupaikade suurenenud mosaiiksuse ning liikidele uute niššide kujunemise tõttu.
Their temporal and spatial distribution is governed by various natural and anthropogenic pressures and disturbances.
Seepärast on oluline jälgida suurtaimestikus toimuvaid muutusi ning tuvastada looduslike ja inimtekkeliste survetegurite osa nende kujunemisel.
The effect of consumer games on consumers opinion about the enterprise and the product – by the example of Facebook „Share and win" games
Tarbijamängude mõju tarbija arvamusele ettevõtte ja toote kohta, Facebooki "Jaga ja võida" näitel
Furthermore, author finds out, how people buying quantities change after playing „Share and win" games.
Samuti selgitatakse välja, kuidas muutuvad ostukogused pärast „Jaga ja võida" mänge.
Author finds out, does people play „Share and win" games and does winning or not winning change people opinion about enterprise and product.
Töös uuritakse, kas inimesed mängivad „Jaga ja võida" mänge ning analüüsitakse, kuidas muutub inimese arvamus konkreetsest ettevõttest ja tootest pärast võitmist/mittevõitmist.
The aim of the bachelor thesis at hand is to find out how the „Share and win" games on the extremely popular social network Facebook influence the customer making their future purchase.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on selgitada välja, kas ja kuidas ülipopulaarses sotsiaalmeedia võrgustiku Facebook fännilehtedel korraldatavad „Jaga ja võida" tarbijamängud suunavad tarbijaid tulevase ostu sooritamisel ning kuidas mõjutavad Facebooki „Jaga ja võida" tarbijamängud tarbija arvamust tootest ja ettevõttest.
Firstly gives author light overview about Facebook and Facebook possibilities.
Töös antakse ülevaade sotsiaalmeedia ja sotsiaalmeediavõrgustiku Facebook olemusest ning kasutusvõimalusest ettevõtte turundustegevuste elluviimisel.
Occurence of tan spot (pyrenophora tririci-repentis) on winter wheat fertilization field trial
Nisu-pruunlaiksuse (Pyrenophora tririci-repentis) esinemine toidunisu väetamise tootmiskatses
Mineral nitrogen fertilizer application increased grain protein level 0,39…1,31% compared to control.
Vedelväetisega tõsteti proteiini sisaldust Kontroll variandiga võrreldes 0,76…2,33% ja graanulväetisega 0,39…1,31%.
Fertilizing during the last leaf emerging resulted in higher grain protein levels.
Loomise faasis lisalämmastikku andmine võimaldas tõsta proteiini sisaldust teras.
Disease spread did not have much effect on grain quality, but had notable impact on yield.
Katse käigus leiti, et haiguse levik nisu kvaliteedi näitajatele usutavat mõju ei avaldanud.
To understand more how winter wheat quality is in relation with different nitrogen fertilizers more field experiments like this must be carried out.
Et paremini mõista nisu kvaliteedi mõjutatavust väetusviisist onväga oluline korrata katset veel mitmel järjestikusel aastal.
Treatments where fungicide was not used produced 0,5…1 t ha-1 less yield.
Haigustõrje tegemine pidurdas oluliselt haigustekitaja levikut, mis väljendus enamsaagis 0,55…1 t ha-1 .
Weather conditions during the field experiment season were extremely hot and dry.
Katseaasta ilmastik oli ekstreemselt kuiv ja kuum, mistõttu üleüldine taimede toitainete omastatavus ja saagikus oli piiratud.
Liquid nitrogen fertilizer application increased grain protein level 0,76…2,33% compared to control.
Tööle seati kaks hüpoteesi: 1) kõrgeim proteiini sisaldus saavutatakse loomise faasis vedellämmastiku andes; 2) haigustõrjeta variandid on haigustele vastuvõtlikumad ning väiksema saagikusega.
Because of drought, plants were in stress and yield was compromised.
Kasvuperioodi jooksul hinnati haiguse levikut kahel korral, enne ja pärast fungitsiidiga töötlemist.
Isolates were divided into populations according to their geographic locations in Estonia.
Isolaadid jaotati populatsioonidesse nende geograafilise asukoha järgi.
Data analysis were done using programs GenAlex, GeneMapper and Structure.
Andmeanalüüsiks kasutati programme GenAlex, GeneMapper ja Structure.
During the period of July 2015 to January 2017, samples of symptomatic needles were collected, from which the pathogen was isolated for molecular study.
Perioodil juuli 2015 kuni jaanuar 2017 koguti sümptomaatilisi okkaproove, millest patogeen isoleeriti puhaskultuuri molekulaarseteks uuringuteks.
However in populations, both mating types occur simultaneously, which means that sexual reproduction is possible.
Kuid kuna populatsioonides esineb samaaegselt mõlemat paarumistüüpi, siis suguline paljunemine on võimalik.
All together, 104 isolates were used for the population analysis, which were analysed using mating type and microsatellite markers.
Kokku kasutati populatsioonianalüüsiks 104 isolaati, mida analüüsiti kasutades paarumistüüpide- ja mikrosatelliitide markereid.
Estonian L. acicola population is characterised by low genetic variance and high number of clones.
Eesti L. acicola populatsiooni iseloomustab vähene geneetiline mitmekesisus ja suur kloonide osakaal.
In addition, some earlier isolates of L. acicola in Estonia were used.
Lisaks kasutati isolaate varasematest L. acicola leidudest Eestis.
Population genetic analysis of invasive disease agent Lecanosticta acicola
Invasiivse pruunvöötaudi tekitaja Lecanosticta acicola populatsiooni geneetiline analüüs
From the 104 isolates, 51 different haplotypes and 43 alleles on 11 loci were identified.
104-lt isolaadilt tuvastati 51 erinevat haplotüüpi ning 11 analüüsitud lookuses 43 erinevat alleeli.
The aims of the thesis is (1) to document the pathogens genetic diversity in Estonia, (2) to evaluate the contingency of sexual reproduction in the population, (3) to investigate the spread of the pathogen in Estonia and to analyse the possible anthropogenic activity on it and (4) to analyse the genetic differences of the pathogen in two host species P. mugo and P. sylvestris.
Magistritöö eesmärkideks on (1) dokumenteerida patogeeni geneetiline mitmekesisus Eestis, (2) hinnata sugulise paljunemise toimumise võimalikkust, (3) uurida patogeeni levikut Eestis ja analüüsida võimalikku antropogeenset mõju sellele ja (4) analüüsida patogeeni populatsioonigeneetilisi erinevusi kahel peremeestaimel: P. mugo ja P. sylvestris.
During future monitoring, population genetic analyses and inoculation tests, it is important to determine if the pathogen will develope into a serious threat to the Scots pine in northern Europe and to monitor changes in the pathogens genetic diversity, which would indicate to the introduction of new strain or sexual recombination.
Edasise seire, populatsioonide analüüsi ja nakatamiskatsetega on oluline välja selgitada, kas patogeenist kujuneb tõsine oht harilikule männile Põhja-Euroopas ning jälgida patogeeni geneetilise mitmekesisuse muutuseid Eestis, mis viitaksid uute tüvede sissetoomisele või sugulisele paljunemisele.
So far, there has been no data on the pathogens genetic diversity in Estonia, which would allow for the evaluation of its populations viability, pathogenicity and pathways.
Seni on teadmata patogeeni geneetiline mitmekesisus Eestis, mis võimaldaks hinnata selle populatsiooni elujõulisust, patogeensust ning levikuteid.
In Estonia mating type idiomorph MAT1-1 is more common and it indicates that asexual reproduction dominates.
Eestis on levinum paarumistüüp MAT1-1 ning domineerib patogeeni suguta paljunemine.
Approximately ten years after the first detection of the pathogen in Estonia, it has spread across the country, infecting and affecting mainly mountain pine (Pinus mugo), which is a popular species for greeneries and urban space.
Ligi kümme aastat peale esmaleidu Eestist on see invasiivne patogeen levinud hajusalt kogu riigis, nakatades peamiselt mägimändi (Pinus mugo), mis on populaarne liik haljastuses.
Pinus x rhaetica was registered as a new host for the pathogen in the world.
Uue peremeestaimena maailma jaoks registreeriti Pinus x rhaetica.
Results indicate to multiple introduction events in Estonia and it supports human activity in the spread of the pathogen in the country.
Uurimuse tulemused viitavad patogeeni mitmekordsele sissetoomisele Eestisse ning inimese mõjule patogeeni levitamisel riigis.
In Europe, L. acicola is a quarantine listed pathogen, which causes serious needle loss in many pine (Pinus) species.
L. acicola on Euroopas karantiinne patogeen, mis põhjustab paljudel männiliikidel varajast okaste varisemist.
The first record of the L. acicola in Estonia and northern Europe, was identified on Scots pine (Pinus sylvestris).
Esmakordselt Eestis ja PõhjaEuroopas tuvastati L. acicola harilikult männilt.
Organic carbon and nitrogen content in Estonian erosion-affected soils
Eesti erosioonist häiritud muldade orgaanilise süsiniku- ja lämmastikusisaldus
Quantative method was used to analyze the data.
Andmete analüüsimisel on kasutatud kvantitatiivset meetodit.
Regional developments in the labor market and factors affecting it in Estonian counties during 2005-2018
Tööturu regionaalsed arengud ja seda mõjutavad tegurid Eesti maakondades 2005-2018
In addition, the author used correlation and regression analysis to confirm the relation between different data and also calculated coefficient of variation to see how much the employment rate has varied over the period.
Lisaks on töö autor kasutanud korrelatsioon- ja regressioonanalüüsi andmete omavaheliste seoste leidmiseks ning arvutanud ka variatsioonikordaja nägemaks kui palju tööhõive määr antud perioodil on varieerunud.
In writing this thesis the author has used figures collected from Statistics Estonia and varios literature sources.
Töö koostamisel on autor kasutanud Eesti Statistikaameti andmebaasist saadud arvnäitajaid ning erinevaid kirjandusallikaid.
The aim of this master’s thesis is to find out the regional developments of the labor market and the factors affecting it in Estonian countries during 2005-2018.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada tööturu regionaalsed arengud ja seda mõjutavad tegurid Eesti maakondades 2005-2018.
The author made also the conclusion that regions with higer variability, the labor market and employment rate are more unstable and sensitive to economic cycles.
Variatsioonikordaja alusel järeldas autor, et piirkonnad, kus varieeruvus on suurem on tööturg ja hõive ebastabiilsem ning tundlikum majandustsüklitele.
The author made the conclusion: the more active eldery people in the labor force the labor force increases the employment rate and the higher share of average gross income in Estonian average gross income, the higher is employment rate.
Autor jõudis järgnevate järeldusteni: mida aktiivsemad on vanemaealised tööturul, seda kõrgem on tööhõive ning mida suurem on keskmine brutotulu osakaal Eesti keskmisest brutotulust, seda suurem on tööhõive määr.
But the main factors that were researched in that theses were the population density, enterprise birth rates, average gross income of employees, people with higher education in the country’s labor force, labour force particiation rate among eldery and GDP from total GDP of Estonia.
Töö koostamisel selgus, et Eesti tööhõive määra mõjutavad mitmed tegurid, kuid töös uuriti rahvastikutihedust, ettevõtluse sünnimäära, palgatöötaja brutotulu, kõrgharidusega inimeste osakaalu maakonna tööjõus, tööjõus osalust vanemaealiste hulgas ja maakondliku SKP võrdlusena kogu Eesti SKP-st. Kõige suurem seos tööhõive määraga on tööhõives osalusel vanemaealiste hulgas ja palgatöötaja brutotulul, mida kinnitasid nii korrelatsioon- kui ka regressioonanalüüs.