natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 60 main export products are forest products (45% of the territory is covered by forest land) and food products.
Maakonna põhilised ekspordiartiklid on metsamaterjalid (maakonna territooriumist 45% on metsamaa) ja toiduainetööstuse tooted.
There are paid subsidies from LEADER measure in 2009-2011: in Vooremaa area – 425 077 euros, in Põltsamaa area 394 249 euros and in Peipsi area – 215 401 euros.
Aastatel 2009-2011 on LEADER meetme toetusi välja makstud Vooremaa piirkonnas – 425 077 eurot, Põltsamaa piirkonnas – 394 249 eurot ja Peipsi piirkonnas – 215 401 eurot.
Operation area is divided into three groups: Põltsamaa, Vooremaa and Peipsi area.
Tegevuspiirkond on jaotatud kolmeks: Põltsamaa, Vooremaa ja Peipsi piirkond.
Thus, it can be argued that the LEADER program is operating enlarged in Jõgeva county.
Seega võib väita, et LEADER programmi tegevus on Jõgevamaal laienenud.
It turned out that the grants have improved the region’s social infrastructure, strengthen and promote local community life, made the area more attractive, people have created and provided to local leisure opportunities and provided further local employment opportunities.
Selgus, et toetused on parandanud piirkonna sotsiaalset infrastruktuuri, tugevdanud kogukonda ja edendanud kohalikku elu, muutnud piirkonda atraktiivsemaks, loonud inimestele vabaaja veetmise võimalusi ja pakkunud kohalikele täiendavalt töövõimalusi.
Tables in this region do not indicate the final outcome, however, as the 2011th the grant amounts may not yet paid – the amount of aid and grants of the figures may appear in the next year or next to that year.
Antud tabelid piirkondade kohta ei näita siiski lõplikku tulemust, sest 2011. aasta toetussummad võivad olla veel maksmata – määratud toetussummad ja toetuste saajate arvud võivad kajastuda järgmise või ülejärgmise aasta välja makstud toetussummades ja toetuste saajate arvudes.
Number of firms in terms of per thousand inhabitants Jõgeva county is among the latest in Estonia.
Ettevõtete arvu poolest tuhande elaniku kohta on Jõgevamaa Eesti viimaste seas.
Population is characterized by negative population growth, aging population and emigration.
Elanikkonda iseloomustab negatiivne iive, rahvastiku vananemine ja väljaränne.
Most of the companies in Jõgeva county, noted agriculture for the main activity, with the result county stand out high proportion of employment in the primary sector.
Enamus ettevõtteid Jõgeva maakonnas on põhitegevusalaks märkinud põllumajanduse, millest tulenevalt paistab maakond silma tööhõive suure osatähtsusega primaarsektoris.
There are 65,8% rural residents from all population in Jõgeva county, which is five times higher than in Ida-Viru county where are just over 12% rural residents from all population.
Kogu Jõgevamaa elanikkonnast moodustavad maa-asulate elanikud 65,8%, mis on näiteks viis korda suurem kui Ida-Virumaal, kus kogu rahvastikust on maa-asulate elanikke vaid üle 12%.
Compared to other countries in the period 2001-2011, the population declined more slowly in Jõgeva county – 1 673 per capita (4,4%).
Võrreldes teiste maakondadega on aastatel 2001-2011 Jõgevamaal rahvaarv vähenenud aeglasemalt – 1 673 elaniku võrra (4,4%).
With Jõgevamaa Cooperationchamber regions through the LEADER program set and the subsidy paid to the amounts and the number of recipients, we see that in 2009-2011 in all areas every year paid more amounts compared to previous year.
2 Jõgevamaa Koostöökoja piirkondade LEADER programmi kaudu määratud ja välja makstud toetussummade ja toetuste saajate arvust näeme, et aastatel 2009-2011 on kõigis piirkondades iga aastaga rohkem toetussummasid välja makstud, võrreldes eelneva aastaga.
The use of aid paid out for rural development in jõgevamaa cooperationchamber areas through the european union leader programme
Euroopa liidu leader programmiga Jõgevamaa koostöökoja piirkondades maapiirkonna arenguks välja makstud toetuste kasutamine
The fastest population decline in Ida-Viru county – 11 353 per capita (6,4%).
Kõige kiiremini on rahvaarv vähenenud Ida-Virumaal – 11 354 elaniku võrra (6,4%).
Jõgeva county LEADER Local Action Group – non-profit organization Jõgevamaa Cooperationchamber is a voluntary association, whose objective is the development of local, rural villages and revived, local enterprise development, adding value to local products and markets accessed.
LEADER programmi Jõgevamaa kohalik tegevusgrupp – MTÜ Jõgevamaa Koostöökoda on vabatahtlik ühendus, mille eesmärk on kohaliku elu arendamine, maaelu ja külade taas-elustamine, kohaliku ettevõtluse arendamine, kohalikele toodetele lisaväärtuse andmine ning turgudele ligipääsemine.
Kamari Haridusselts, Vudila OÜ and Nõmme Köögivili OÜ – on the basis of LEADER funds, supported by the LEADER of the summary measure used to support rational and proven cost-effective.
Kamari Haridusseltsi, Vudila OÜ-d ja Nõmme Köögivili OÜ-d toetatud LEADER toetuste kasutamise põhjal hindab autor, et kokkuvõttes on LEADER meetme toetused otstarbekalt kasutatud ja osutunud tasuvaks.
LEADER program provides an opportunity to improve and enhance the quality of rural life, agricultural and forestry competitiveness and increase the diversification of economic activities.
Maaelu säilimiseks vajalik maamajandus vajab toetust ning tänu LEADER programmile antakse võimalus maapiirkonnas elu kvaliteeti parandada ja edendada, majandustegevust mitmekesistada ning partnerlust elavdada.
Land reform is a complex process as it includes several legal, technical, economical and social matters.
Maareform on keerukas protsess, kuna hõlmab endas nii juriidilisi, tehnilisi, majanduslikke kui ka sotsiaalseid küsimusi.
In order to make generalisations, more data should be gathered by increasing the number of local governments studied.
Selleks, et saada üldistamiseks sobivaid andmeid, on võimalik suurendada uuritavate kohalike omavalitsuste arvu.
In addition, it would be beneficial to study whether there are any differences in the activities of local governments across counties.
Lisaks saab võrrelda, kas kohalike omavalitsuste tegevus on erinenud maakonniti.
Factors influencing the speed of carrying out land reform in Kambja, Võnnu, Rõngu, Alatskivi, Vara and Rannu rural municipalities
Maareformi läbiviimise kiirust mõjutanud tegurid Kambja, Võnnu, Rõngu, Alatskivi, Vara ja Rannu vallas
In order to achieve this aim, the authors conducted several interviews and analysed the resultant data concerning the local governments’ natural conditions, the nature and carrying out of the operations related to land reform, and the overall activities of the governments.
Eesmärgi täitmiseks viidi läbi intervjuud ja analüüsiti andmeid kohalike omavalitsuste looduslike tingimuste, maareformi toimingute läbiviimise ning kohalike omavalitsuste tegevuse kohta.
The research presented in the thesis can be expanded by studying, for instance, the impact of entitled subjects and land surveyors on the speed of carrying out land reform.
Käesolevat uurimistööd saab edasi arendada, näiteks saab välja selgitada õigustatud subjektide ja maamõõtjate mõju maareformi läbiviimise kiirusele.
The results showed that there are differences in natural conditions and land reform processes between local governments that conducted land reform either quickly or slowly; these differences in turn might also explain why some local governments have carried out the reform more quickly than others.
Töö tulemusena selgus, et kiirete ja aeglaste kohalike omavalitsuste looduslikes tingimustes ja maareformi läbiviimisel on olnud erinevusi, mis võivad olla põhjuseks, miks osad kohalikud omavalitsused on viinud läbi maareformi kiiremini kui teised.
The speed of carrying out land reform depends on several concurrent factors, which have had a different impact on the speed of land reform of each local government studied.
Maareformi elluviimise kiirus on kujunenud mitmete tegurite koosmõjul, mis on avaldanud mõju iga kohaliku omavalitsuse maareformi läbiviimise kiirusele erineval määral.
It is one area of activity within the field of land administration; thus, in order to regulate and carry out other similar processes, it is also important to study land reform in depth.
Maareform on oma olemuselt üheks maade administreerimise tegevuseks ja seega on selle põhjalikum uurimine vajalik teiste sarnaste protsesside reguleerimiseks ja läbiviimiseks.
Among natural conditions, one factor influencing the speed of land reform has been the proportion of protected land in relation to the total area of a local government.
Looduslikest tingimustest on mõjutanud maareformi kiirust kaitsealuse maa osakaal kohaliku omavalitsuse kogupindalast.
The speed of land reform has also been influenced by the number of officials, their productivity and personal characteristics.
Samuti on mõjutanud maareformi elluviimise kiirust vallaametnike arv, töökiirus ja isikuomadused.
In addition to the activities of local governments, land reform processes have been affected by entitled subjects, land surveyors, and legal factors.
Maareformi tulemusi on mõjutanud lisaks kohaliku omavalitsuse tegevusele õigustatud subjektid, maamõõtjad ja õiguslikud tegurid.
The present MA thesis aims at comparing local governments that carried out land reform either quickly or slowly in order to find out whether there are any differences in their natural conditions and in the overall nature of their land reform processes.
Magistritöö eesmärgiks on välja selgitada, kas on erinevusi maareformi kiirelt ja aeglaselt läbiviinud kohalike omavalitsuste looduslikes tingimustes ja maareformi elluviimise protsessis.
Other influencing factors include the size of the cadastral units formed throughout the reform as well as the proportion of land kept as state property and privatised by the right of pre-emption.
Maareformi teostamise kiirust on mõjutanud maareformi käigus moodustatud katastriüksuste suurused, riigiomandisse jäetava ja ostueesõigusega erastatud maa osakaal kohaliku omavalitsuse kogupindalast.
Author did half structured interviews anonymously with 6 operators from Estonia.
Uurimisküsimuste väljaselgitamiseks tegi autor poolstruktureeritud intervjuud anonüümselt 6 Eesti ettevõtjaga.
Diversity and problems in estonian horse based tourism formed on interviews with entrepreneurs
Eesti hobuturismi mitmekesisus ja probleemid ettevõtjatega tehtud intervjuude põhjal
The results of the interviews were that the operators cannot work without any extra income and they make good research about client's previous experiences with horses to prevent any possible accidents during the riding tours.
Intervjuude põhjal saab öelda, et ilma lisasissetulekuteta majanduslikult toime ei tulda ning ettevõtjad teevad head eeltööd riskide maandamiseks ja ratsamatka jooksul võimalike õnnetuste vältimiseks.
In the research was found that horse based tourism in Estonia is various and lot of its potential is unused.
Töö tulemustele vastavalt selgus, et Eesti hobuturism on üsna mitmekesine, ent selle kogu potentsiaal ei ole ära kasutatud.
However further studies has to be done to acknowledge the actual number of operators, the number of horses, who are involved with this sector, and customers satisfaction with the tours.
Küll aga peaks tegema edasisi uuringuid kõikide ettevõtjate, hobuste arvu kohta, keda turismis kasutatakse ning ka külastajate rahulolu kohta.
A lot of operators have varied their services, so they can have visitors all year along.
Paljud ettevõtjad on oma turismitooteid arendanud, et aastaringselt teenuseid pakkuda.
The aim of the Bachelor’s Thesis was to give an overview of horseback riding tours current situations, diversity and problems of the operators who offer them in Estonia.
Töö eesmärgiks oli anda ülevaade maailma ja Eesti ratsamatkade mitmekesisusest ning probleemidest, mis Eesti ettevõtjatel esinevad.
Horse based tourism, including horseback riding tours, is understudied in Estonia.
Hobuturismi, sh ratsmatkade kohta on seni Eestis vähe uuritud.
However the operators could make some more cooperation with each other and driving schools should teach to future drivers how to act around the horseback riders.
Samuti võiksid autokoolid pöörata tulevaste juhtide koolitamise juures tähelepanu ka hobustega liiklejatele, et potentsiaalseid õnnetusi ära hoida.
There are a lot of fields that could be used as tourism product, for example so called farm works, where peoples interests are growing with every year.
Üha rohkem inimesi huvitub hobustega nn maatööde tegemisest, mida saaks väga hästi eluolulaadseks turismitooteks muuta.
Supplies are assets, that are kept for sale during regular business, that are produced for sale during regular business, or materials or accesories that are consumed in the production process or for providing services.
Varud on varad, mida hoitakse müügiks tavapärase äritegevuse käigus, mida toodetakse müügiks tavapärase äritegevuse käigus või materjalid või tarvikud, mida tarbitakse tootmisprotsessis või teenuste osutamisel.
Accounting for inventories in Tartu Autolammutus OÜ
Varude arvestus Tartu Autolammutus OÜ-s
A constant or a periodical accounting system is used to account for supplies.
Varude arvestusel on kasutusel varude pidev või perioodiline arvestussüsteem.
The thesis analyzes if the used methods are in accordance with valid principals in Estonia and makes propositions to improve accounting for supplies in the company.
Analüüsitakse kasutatavate meetodite vastavust Eestis kehtivatele põhimõtetele, tehakse ettepanekuid varude arvestuse täiustamiseks ettevõttes.
The concept of supplies, opinions on supplies by different authors, accounting systems of supplies and their crotchets, discounts on supplies, the order of taking stock and how supplies are carried into costs in financial accounting are all explained in the first segment of the thesis.
Töö esimeses osas on selgitatud varude mõistet, erinevate autorite arvamusi varudest, varude arvestussüsteeme ja nende iseärasusi, varude allahindlusi ja inventeerimise korda ning varude kuluks kandmist finantsarvestuses.
The assignment was to study the principals of accounting for supplies used in Tartu Autolammutus OÜ and to make suggestions to change and improve the accounting principals.
Töö ülesandeks oli uurida Tartu Autolammutus OÜ-s kasutatavaid varude arvestuse põhimõtteid ning teha ettepanekuid ettevõtte varude arvestuspõhimõtete muutmiseks ja täiustamiseks.
The individual cost method, the FIFO method and the weighted arithmetic mean method are used to carry supplies into costs.
Varude kuluks kandmisel on kasutusel individuaalmaksumuse meetod, FIFO meetod ja kaalutud keskmise meetod.
The thesis provides an overview of Tartu Autolammutus OÜ, the company’s accounting systems for supplies, methods of carrying supplies into costs, taking stock and supply discounts.
Töö annab ülevaate Tartu Autolammutus OÜ-st, ettevõtte varude arvestussüsteemidest, varude kuluks kandmise meetoditest, inventeerimisest ja varude allahindlusest.
We tested in laboratory experiment the effect of six lime fertilizers to soil pH and alkaline phosphatase activity in five initially acidic (pH 4.6-5.7) soils by time period 90 and 135 days of trial.
Me uurisime laboratoorses katses kuue lubiväetise mõju mulla aktiivsele happesusele (pHKCl) ja aluselise fosfataasi aktiivsusele viiel algselt happelisel mullal (pH 4,6-5,7) kahel ajaperioodil (90 ja 135 päeva pärast lubiväetise kasutamist).
There was significant increase of phosphatase from day 90 to 135.
Aluselise fosfataasi aktiivsus suurenes usutavalt vahemikus 90 kuni 135 päeva pärast lupjamist.
Phosphorus is essential nutrient element for plant nutrition, which deficiency decrease crop yield.
Fosfor on hädavajalik taimetoiteelement, mille puudus limiteerib sageli põllukultuuride saagikust.
Granulated lime fertilizers increased soil pH value less than oil shale ash and milled limestone.
Granuleeritud lubiväetised suurendasid mulla pH väärust vähem kui tolmjad põlevkivituhad ja lubjakivijahu.
We could not find evidence that the use lime fertilizers and related acidity neutralization will increase soil phosphatase activity.
Me ei leidnud tõestust, et mulla lupjamine ja sellega kaasnev happesuse neutraliseerimine suurendaks fosfataasi aktiivsust.
It indicates low potential to stimulate of phosphorus cycling in agricultural soils only with liming.
See näitab vähest potentsiaali, et ainuüksi lupjamisega saaks stimuleerida põllumulla fosforiringet.
Contradictory to our hypothesis the use of lime fertilizers did not influenced soil alkaline phosphatase activity.
Vastupidiselt meie hüpoteesile lubiväetiste kasutamine ei mõjutanud mulla aluselise fosfataasi aktiivsust.
The hypothesis was that liming of acidic soil may significantly increase alkaline phosphatase activity.
Meie hüpotees oli, et happelise mulla lupjamine suurendab mullas aluselise fosfataasi aktiivsust.
The effect of liming fertilizers to soil alkaline phosphatase activity
Lubiväetiste mõju mulla aluselise fosfataasi aktiivsusele
Alkaline phosphatase activity was influenced by time and time-soil co-effect.
Küll oli aga ensüümi aktiivsus mõjutatud ajast ning mulla-aja koostoimest.
All experimental factors had significant effect to the soil pH and as expected change in pH was mainly driven by type of lime fertilizer.
Ootuspäraselt oli suurim mõju pH muutusele lubiväetistel.
We found no significant correlation between pH nor available-P (AL) and alkaline phosphatase activity.
Fosfataasi aktiivsus ei korreleerunud mulla pH ega algse fosforisisaldusega.
To get statistically significant correlations the sample size should be increased.
Statistiliselt oluliste seoste saamiseks on vaja suurendada valimit.
To see how the surrounding landscape influences fruit-set, land cover within a radius of 500 and 1500 m around populations was studied.
Selleks, et näha, kuidas ümbritsev maastik kuldkinga viljumist mõjutab, uuriti seitsme populatsiooni 500 ja 1500 m raadiuses paiknevaid maakattetüüpe ja taime viljumist.
On open areas the fruiting is higher because there are more pollinators.
Lagedatel aladel on viljumine suurem seetõttu, et seal on rohkem tolmeldajaid.
Fruit set of Cypripedium calceolus in different landscapes
Kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) viljumine sõltuvalt ümbritsevast maastikust
Cypriperdium calceolus live in different habitats in Estonia and fruiting, which is a precondition for a generative reproduction, may be different.
Eestis kasvab kuldking erinevates kasvukohtades ja viljumine, mis on seemnelise paljunemise eelduseks, võib neis olla erinev.
The aim of the work was to find out if the fruit-set depends on habitat, and how the surrounding landscape affects it. As fruit-set in this species is closely related to pollinators, pollinator harvesting behaviour, was reviewed.
Töö eesmärgiks oli teada saada, kas viljumine sõltub kasvukohast, kuidas mõjutab viljumist populatsioone ümbritsev maastik ning millised maakattetüübid viljumist mõjutada võivad.
Preferred nesting sites are heaths and grasslands with lots of flowering plants.
Eelistatud elupaikadeks, kus on palju õitsvaid taimi, on nõmmed ja rohumaad.
Enclosed areas do not favour the fruiting of lady’s slipper.
Puistud ehk suletud alad ei soosi kuldkinga viljumist.
This research revealed that the fruiting is most closely correlated to forest area in the surroundings.
Viljumise ja maakattetüüpide esinemise vahel seoseid leides selgus, et viljumine on enim seotud puistute ja lagedate aladega.
In this work, both qualitative and quantitative content analysis methods have been used.
Antud töös on kasutatud erinevate analüüside puhul kvalitatiivset- või kvantitatiivset kontentanalüüsi.
The sample includes 30 landscape management plans of the landscape conservation areas of the Southern region of the Environmental Board as of 01.09.2019.
Antud töös on valimis 30 Keskkonnaameti Lõuna regiooni 01.09.2019 seisuga kinnitatud maastikukaitseala kaitsekorralduskava.
Stakeholder analysis in management plans: principles and practice in South-Estonian landscape areas
Kaitsekorralduskavade huvigruppide analüüs: põhimõtted ja praktika Keskkonnaameti Lõuna regiooni maastikukaitsealadel
The analysed data consists of publicly available documents (texts of management plans, minutes of public meetings) and a short e-mail survey conducted with management planning specialists of the Environmental Board.
Andmestiku moodustavad avalikult kättesaadavad dokumendid (kaitsekorralduskavade tekstid, avalikustamise protokollid) ja Keskkonnaameti kaitse korraldus spetsialistidega läbi viidud e-mailiküsitlused.
The aim of the Master thesis is to give an overview of the state of stakeholder analysis management planning of landscape conservation areas in the Southern region of the Estonian Environmental Board.
Töö eesmärgiks on anda ülevaade huvigruppide kaardistamise seisust Keskkonnaameti Lõuna regiooni maastikukaitsealade kaitse korraldamisel.
Stakeholder mapping and analysis are possible decision support tools in the planning of different activities, such as project management or nature conservation planning and management.
Huvigruppide kaardistamine ja analüüs on üks võimalik otsusetugi erinevate tegevuste planeerimisel, näiteks projektijuhtimisel või looduskaitse kavandamisel ja korraldamisel, aidates tuvastada võimalusi ja ohte ning leida kooskõla eesmärkide ja huvigruppide püüdluste vahel ning mõista erinevaid vastuolulisi vaatenurki.
This thesis gives an overview of (1) identified stakeholder groups in the studied region; (2) stakeholder analysis principles and methods used in the practical management; (3) stakeholders who actually participated in management planning and their concerns.
Käesolev töö annab ülevaate, keda üldiselt peetakse huvigruppideks, milliseid meetodeid kasutatakse nende tuvastamiseks ja analüüsimiseks ning millised on peamised huvigrupid ning kui oluliseks peetakse huvigruppide kaasamist.
It is planned to use this area as a permanent growth area.
Sellele alale on plaanis lähemas tulevikus moodustada püsielupaik.
Laserpitium prutenicum is a biennial plant, which has recently started growing in Kabina on a former farmland which hasn't been used for that purpose for decades.
Ahtalehine kareputk on kaheaastane taim, mis on hiljuti hakanud kasvama Kabinas, endisel põllumaal, mida pole sihtotstarbeliselt kümmekond aastat kasutatud.
The data for the thesis was gathered over summers.
Andmeid koguti töö eesmärkide täitmiseks suvel.
The survival of this plant is important from a conservationist and ethical point of view for the preservation of such biological diversity.
Ahtalehise kareputke säilimine on tähtis looduskaitselistel alustel ning võimalikult suure bioloogilise mitmekesisuse säilimiseks.
At the beginning of the summer all of the plants were counted, their GPS coordinates were written down as well as their length, their inflorescences and the plants around them.
Suve alguses loeti kokku kõik uurimisalal leiduvad ahtalehised kareputked, võeti GPS-iga koordinaadid, mõõdeti pikkused, loeti õisikud ning määrati taime ümbruses olevad kaaslevad liigid.
It is a culture timid plant which has now started to grow in the midist of human activity.
Tegemist on kultuuripelgliku liigiga (Enari 1944), mis on nüüd tulnud otse inimtegevuse keskele kasvama.
More plants other than Laserpitium prutenicum grow on the researched area such as Dianthus arenarius and Gladiolus imbricatus.
Alal, kus uurimustöö toimus, kasvab koos ahtalehise kareputkega veel teisigi kaitsealuseid liike, näiteks nõmmnelk ja niidu-kuremõõk.
Economic savings are also considered important.
Samuti peetakse oluliseks majanduslikku kokkuhoidu.
The contribution of the private sector is also needed to achieve this goal.
Selle eesmärgi saavutamiseks on vajalik ka erasektori panus.
It is noteworthy that the respondents considered the regulations ineffective, calling them too lenient.
On märkimisväärne, et regulatsioone pidasid vastajad ebaefektiivseks nimetades neid liiga leebeteks.
The individual interviews were semi-structured and consisted of 15 questions.
Individuaalintervjuud olid poolstruktureeritud ning koosnesid 15 küsimusest.