natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The drainage of a tropical peatland led to structural changes in the soil bacterial and archaeal community and their potential to perform nitrogen transformation processes.
Troopilise turbaala kuivendamine muutis lisaks bakterite ja arhede arvukusele ning liigilisele koosseisule oluliselt ka erinevaid lämmastikuringe protsesse läbiviivate mikroorganismide arvukusi.
Therefore, an investigation of managed peatlands is necessary in order to reveal and assess the economical, ecological and environmental effects, especially in less studied regions as tropics.
Kui võtta arvesse üha suurenevat inimmõjutuste ja kliimamuutuste survet neile aladele, siis on turbaalade süsiniku- ja lämmastikuringe väga olulised nii keskkondlikust, ökoloogilisest kui ka majanduslikust vaatevinklist.
Mapping time: analysis of contemporary theories of historical temporality
Uurides aega: Ajaloolise ajalisuse tänapäevaste käsituste analüüs
Following debates concerning the notion of historical temporality, the thesis pursues three objectives.
Uurides kaasaegset ajalisuse mõiste ümber keerlevat ajaloofilosoofilist debatti, seab doktoritöö endale kolm eesmärki.
Accounts expounding various time-related implications pertaining to the discipline of history are in turn part of a larger conversation that features a range of theoretical perspectives toward manifold cultural and societal perceptions of time.
Ajalooteadusele omaste ajalisuse tingimuste käsitlemine on omakorda osa laiemast ajateemalisest diskussioonist, milles mõtestatakse ka avaramaid ühiskondlik-kultuurilisi ajalisuse vorme.
Second, the thesis focuses on the hypothesis about "presentism" prominently articulated by the French historian François Hartog, scrutinizing presentism’s intellectual potential as the prevailing temporal matrix shaping our current perception of historical time.
Teiseks taotluseks on keskenduda mõjukale hüpoteesile "presentismist" kui meie ajastu domineerivast ajakogemusest, nagu selle sõnastas sajandi alguses prantsuse ajaloolane François Hartog.
During the heyday of the linguistic turn shaping the field in the second half of the 20th century, the theory or philosophy of history was primarily viewed as a discipline dealing with various aspects pertaining to the historian’s pursuit of historical knowledge, serving thus as a particular meta-study of historiography.
20. sajandi teisel poolel aset leidnud keelelise pöörde kontekstis nähti ajaloofilosoofia või ajalooteooria peamise ülesandena ajaloo kui akadeemilise distsipliini kriitilist analüüsi.
The current thesis examines matters of temporality in the context of contemporary philosophy of history.
Doktoritöö tegeleb ajasuhete temaatikaga tänapäevases ajaloofilosoofias.
The first is to offer a broader conceptual framework that helps systematize and facilitate dialogue between various theories of temporality proposed in recent literature.
Esimeseks eesmärgiks on ehitada välja üldistav teoreetiline raamistik, mis võimaldab tuua kokku olulisemaid viimasel paarikümnel aastal esile tõusnud ajalisuse käsitused.
In this context, among other questions under scrutiny is that of the emergence of the notion of historical past, which grants the modern discipline of history its specific domain of study – namely, the past understood as separate and qualitatively distinct from the present.
Ajalisuse temaatika kontekstis uuritakse näiteks, millal ja mis tingimustel kujunes ajalooteadusele aluseks olev eeldus olevikust selgepiiriliselt eraldatud ajaloolise mineviku kohta.
Third, the thesis presents a particular critique of presentism, arguing that rapid changes occurring across technological and ecological domains necessitate venturing beyond the present-based temporal economy promoted by presentism.
Doktoritöö väidab, et kriitiline hoiak presentismi suhtes on iseäranis põhjendatud tänapäevaste tehnoloogiliste ja ökoloogiliste muutuste kontekstis.
Today, in addition to questions dealing with the possibility and scientific status of historical knowledge, and the role and significance of linguistic representation in particular, many scholars are showing increasing interest in issues of historical temporality.
Selles vaimus uurimused huvitusid ennekõike sellest, kas ja kuidas on ajalooteadmine võimalik, ning millist rolli mängib mineviku tunnetamisel keeleline representatsioon.
The thesis is divided into three parts.
Töö on jaotatud kolmeks osaks.
Arduino Learning Materials based on Starter Kit
Arduino stardikomplekti õppematerjalid
The aim of this bachelor thesis is to introduce sensors and extra components that can be used with Arduino and create learning materials based on some of them.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on tutvustada Arduinoga ühilduvate andurite ja lisatarvikute kasutusvõimalusi ning koostada neist huvitavamate kohta eestikeelsed õppematerjalid.
Chapter 1 introduces Arduino platform and puropse of starter kit.
Esimeses peatükis antakse ülevaade Arduino platvormist ja stardikomplekti olemusest.
Chapter 3 explains how to use some of the sensors and components in practice by giving 10 example projects with growing level of difficulty.
Töö kolmandas osas selgitatakse andurite praktilist kasutamist 10 kasvava raskusastmega näidisprojekti abil.
Chapter 2 describes sensors and extra components that are included in starter kit and shows how to set up Arduino IDE.
Teises peatükis tutvustatakse stardikomplekti komponentide kasutusvõimalusi ning koostatakse juhend arenduskeskkonna seadistamiseks.
Effect of the witness’s choice of identification sequence on the identification accuracy
Kahtlusaluste tuvastamise järjekorra valiku mõju äratundmise täpsusele
A framework for mobile web of things
Raamistik mobiilsete asjade veebile
The Internet has evolved, over the years, from just being the Internet to become the Internet of Things (IoT), the next step in its evolution.
Internet on oma arengus läbi aastate jõudnud järgmisse evolutsioonietappi - asjade internetti (ingl Internet of Things, lüh IoT).
IoT is not a single technology and it enables about everything from computers, mobile phones, cars, appliances, animals, virtual sensors, etc. that connect and interact with each other over the Internet to function free from human interaction.
IoT ei tähista ühtainsat tehnoloogiat, see võimaldab eri seadmeil - arvutid, mobiiltelefonid, autod, kodumasinad, loomad, virtuaalsensorid, jne - omavahel üle Interneti suhelda, vajamata seejuures pidevat inimesepoolset seadistamist ja juhtimist.
Mobile devices like the Smartphone and tablet PC have now become essential to everyday life and with extended capabilities have motivated research related to the mobile Internet of Things.
Mobiilseadmetest nagu näiteks nutitelefon ja tahvelarvuti on saanud meie igapäevased kaaslased ning oma mitmekülgse võimekusega on nad motiveerinud teadustegevust mobiilse IoT vallas.
Several case studies with the use of the proposed framework were implemented on real devices and has been thoroughly tested as a proof-of-concept.
Töö käigus loodud raamistikud on kontseptsiooni tõestamiseks katsetatud mitmetes juhtumiuuringutes päris seadmetega.
This thesis presents an energy efficient lightweight mobile Web service provisioning framework for mobile sensing utilizing the protocols that were designed for the constrained IoT environment.
Doktoritöö esitleb energiasäästlikku, kergekaalulist mobiilsete veebiteenuste raamistikku anduriandmete kogumiseks, kasutades kergemaid, energiasäästlikumaid suhtlustprotokolle, mis on IoT keskkonnale sobilikumad.
Finally, this thesis highlights the energy conservation of the mobile Web service provisioning, the developed framework, extensively.
Doktoritöö käsitleb põhjalikult energia kokkuhoidu mobiilteenuste majutamisel.
Although, the recently developed Smartphones enjoy the high performance and high speed 3G/4G mobile Internet data transmission services, such high speed performances quickly drain the battery power of the mobile device.
Nutitelefonid kätkevad endas võimekaid protsessoreid ja 3G/4G tehnoloogiatel põhinevaid internetiühendusi.
Main conclusions of current dissertation are: 1.
Väitekirja põhiliste järeldustena võib välja tuua järgnevat: 1.
Developments of social entrepreneurship in Estonia
Sotsiaalse ettevõtluse arengud Eestis
Practices of social entrepreneurship in Estonia have features from both liberal (USA) and social-democratic (European) social entrepreneurship models.
Eesti sotsiaalses ettevõtluses on nii liberaalse (USA) kui sotsiaal-demokraatliku (Euroopa) sotsiaalse ettevõtluse jooni.
Activity level for social entrepreneurship in Estonia is higher than in the Western countries.
Sotsiaalse ettevõtluse aktiivsus Eestis on teiste Lääne riikidega võrreldes kõrgem.
Keywords: social entrepreneurship, entrepreneurial process, Global Entrepreneurship Monitor
Võtmesõnad: sotsiaalne ettevõtlus, ettevõtlusprotsess, Globaalne Ettevõtlusmonitor
In a conditions of diminishing resources and ageing population is social entrepreneurship gaining more relevance as measure that utilises human enterprisingness and helps to solve social problems.
Vähenevate ressursside ning vananeva rahvastiku tingimustes muutub sotsiaalne ettevõtlus üha olulisemaks meetmena, mis apelleerib inimeste ettevõtlikkusele ning lahendab ühiskondlikke probleeme, teenides selleks vajaminevat raha enamasti ise.
Process based approach to entrepreneurship enables to explore all aspects of social entrepreneurship and compounds activities of social entrepreneurs (their personal characteristics), establishing and operating of enterprises (case analysis) but also broader context of social entrepreneurship (general environment of entrepreneurship).
Ettevõtlusprotsessi-keskne lähenemine võimaldab uurida sotsiaalse ettevõtluse kõiki tahke, seostades tervikuks sotsiaalsete ettevõtjate tegevuse (nende isikuomadused), ettevõtete asuta-mise ja tegutsemise (juhtumianalüüs) ning sotsiaalse ettevõtluse laiema konteksti (üldine ette-võtluskeskkond).
But it is not correct to identify social entrepreneurship on the axis of profitable-nonprofitable because social entrepreneurship may be practised within all areas of entrepreneurship and as a profit of it should be regarded social profit, i.e. impact.
Siiski pole sotsiaalset ettevõtlust õige tuvastada teljel kasumlik-mittekasumlik, vaid sotsiaalne ettevõtlus võib esineda kõigis ettevõtluse valdkondades, ning kasumina tuleb vaadelda sotsiaalset kasumit ehk mõju.
For that purpose were identified elements of entrepreneurial process and surveyed practices of social entrepreneurship in Estonian context.
Selleks tuli määratleda ettevõtlusprotsessi elemendid ja uurida sotsiaalse ettevõtluse praktikaid Eesti kontekstis.
Attention is shifting from personality of entrepreneur towards process of entrepreneurship, related processes and broader societal context.
Seega pööratakse üha rohkem tähelepanu ettevõtja isikult ettevõtluse prot-sessile, seonduvatele protsessidele ja laiemale ühiskondlikule kontekstile.
Often is social entrepreneurship explained as voluntary and nonprofit activity that is on a fringe area of entrepreneurship as one of subspecies of entrepreneurship.
Sageli on sotsiaalset ettevõtlust käsitletud kui vabatahtlikku või kasumit mittetaotlevat tegevust, mis ettevõtlusvaldkonna äärealal üks ettevõtluse alaliike.
The aim of current dissertation is to design a new model for exploring social entrepreneurship from sociological perspective and to test its validity on practices of social entrepreneurship in Estonia.
Väitekirja eesmärgiks oli kujundada uus mudel sotsiaalse ettevõtluse uurimiseks sotsioloogia perpektiivist ning testida seda Eesti sotsiaalse ettevõtluse praktikate näitel.
For explaining social entrepreneurship is not fertile to compose definition but to explore criteria of it because so is enabled to examine social entrepreneurship above different sectors of society and also to take into account that it is functioning in networks: a) Social enterprise has to act with social goal; b) Social enterprise has to design sustainable business plan; c) Social enterprises are more flexible than organisations of public sector; d) From social enterprise may be extracted up to 30% of profit; e) Social enterprise do not need special legal regulations.
Põhiliste kriteeriumitena võib välja tuua: sotsiaalsel ettevõttel on ühiskondlik eesmärk; sotsiaalsel ettevõttel peaks olema jätkusuutlik äriplaan; sotsiaalsed ettevõtted on paindlikumad kui avaliku sektori organisatsioonid; sotsiaalsest ettevõttest võib võtta välja dividende kuni 30%; sotsiaalse ettevõtte jaoks ei ole vaja spetsiaalset ettevõtlusvormi.
For researching social entrepreneurship is justified to apply process based approach to entrepreneurship.
Sotsiaalse ettevõtluse uurimiseks sobib ettevõtlusprotsessi-põhine lähenemine.
Process based approach to entrepreneurship is applied by the Centre for Entrepreneurship at Tartu University for teaching entrepreneurship and also by Global Entrepreneurship Monitor.
Protsessipõhisuse printsiibist on lähtunud õpe Tartu Ülikooli Ettevõtluskeskuses ning samuti rahvusvaheline ettevõtlusmonitor (GEM – Global Entrepreneurship Monitor).
Social entrepreneurship could be more precisely approached by criteria.
Pigem võiks läheneda sotsiaalse ettevõtluse kirjeldamisele kriteeriumipõhiselt.
Practices of it in different countries are influenced by traditions of the third sector and also by models of social policy and economy.
Sotsiaalse ettevõtluse väga laia ja mitmekesise leviku tõttu polegi maailmas nähtuse ühtset definitsiooni, kuna riikide praktika sõltub kolmanda sektori traditsioonist, ning majandus- ja sotsiaalpoliitika mudelitest.
Denial of Service Attacks and Defense Solutions
Teenusetõkestusründed ja kaitse lahendused
Over time denial of service attacks have become more sophisticated and a popular method amongst attackers.
Teenusetõkestusründed on aja jooksul muutunud üha keerulisemaks ning populaarsemaks ründajate seas.
Then descriptions of how different attacks work and which vulnerabilities or mechanics they use to stop the victim for providing service.
Põhirõhk on erinevate rünnakute kirjeldustel ehk täpsemalt: kuidas nad töötavad ja milliseid nõrkuseid nad ära kasutavad.
Although there are many great resources about the subject in English, there are very few of them in Estonian.
Kuna hetkel puuduvad head materjalid eesti keeles selle teema kohta, siis selle tööga tuuakse välja üldist infot teenusetõekestusrünnakute kohta: mis põhjusel neid tehakse ja kuidas saab neid klassifitseerida.
In the last part there are descriptions how these attacks can be stopped or mitigated and also which products and solutions companies currently provide on the market at the moment.
Viimasena on välja toodud erinevate firmade riistvaralisi ja tarkvaralisi lahendusi ja antud igast lahendusest lühiülevaade.
Firstly there is a general overview of the attacks how they can be classified.
Töö teises osas on välja toodud lahendusi, kuidas peatatakse rünnakud või kuidas saab nende mõju vähendada.
The development of active labour market measures through the method of policy transfer: the applicability of United Kingdom’s and Denmark’s active labour market measures for the long-term unemployed into the context of Estonia
Aktiivsete tööturumeetmete arendamine poliitikate ülevõtmise meetodi kaudu: Ühendkuningriigi ning Taani pikaajalistele töötutele suunatud aktiivsete töötuturumeetmete kohaldatavus Eesti konteksti
Cultivating keratinocytes and mimicking the HPV life cycle under laboratory conditions is complicated and expensive.
Laboritingimustes on HPV peremeesrakkude kasvatamine ning nende elu¬tsükli matkimine keeruline ning kulukas.
Study of the initial amplification of the human papillomavirus genome
Inimese papilloomiviiruse genoomi paljundamise varajaste etappide uurimine
Persistent HPV infection may lead to the malignant progression of the virus-induced lesions.
Pikaajaline HPV nakkus võib aga põhjustada viiruse tekitatud healoomulise kasvaja muutumise halvaloomu¬liseks.
Therefore, the exact mechanism underlying HPV genomic replication and the cellular proteins involved in the process have not been identified, which in turn is hampering the development of anti-HPV drugs.
Seetõttu on identifitseerimata HPV genoomi paljundamise täpne mehhanism ning protsessis osalevad rakulised faktorid, kuigi need tead¬mised on olulised HPV-vastaste ravimite väljatöötamiseks.
The general objectives of the research detailed in the present thesis involve developing a cellular assay capable of supporting HPV replication and utilizing the developed cellular assay to investigate the initial amplification replication of the HPV genome.
Käeolevas doktoritöös kajastatud uurimisprojekti eesmärk oli luua mudel¬süsteem, mida saaks rakendada HPV päriliku materjali paljundamise uuri¬miseks, ning rakendada loodud mudelsüsteemi viiruse replikatsiooni vara¬jaste etappide uurimiseks.
Additionally, the traditional methods used to study HPV infection in tissue do not enable research into the very early events that occur during HPV replication.
Lisaks ei või¬malda traditsiooniline metoodika uurida HPV genoomi replikatsiooni varajasi etappe.
Human papillomaviruses (HPVs) infect the keratinocytes of cutaneous and mucosal epithelial tissue.
Inimese papilloomiviirused (HPVd) nakatavad inimorganismis teadaolevalt ainult ühte tüüpi rakke, naha ja limaskestade epiteelkoes paiknevaid kera¬tinotsüüte.
HPV infection is implicated in the development of cervical and other anogenital can¬cers as well as head and neck cancers.
Püsivat HPV nakkust peetakse emakakaelavähi tekke kõige olulisemaks riskifaktoriks, kuid HPVd on seotud ka teiste genitaal- ja anaalpiirkonna ning pea- ja kaelapiirkonna kasvajate arenguga.
The engagement of homologous recombination during viral replication results in the generation of multimeric HPV genomes, which are likely important during the long-term maintenance of HPV genomes during persistent infection.
Selliste eripäraste HPV genoomide teket on varasemalt täheldatud ka püsivat HPV nakkust kandvatelt patsientidelt eraldatud koeproovides ning võib oletada, et multimeersed viiruse genoomid on olulised viiruse pikaajalisel püsimisel nakatunud koes.
We discover that homologous recombination, which is essential for the repair of cellular DNA lesions, is involved in HPV replication.
Avastasime, et HPV genoomi paljundamisesse on kaasatud tavaliselt rakulise DNA kahjustuste parandamise protsessis olulist rolli mängiv homoloogne rekombinatsioon.
Specific inhibitors of HPV replication are not cur¬rently used for the treatment of HPV-associated afflictions; however, the involvement of two different mechanisms in the replication of the HPV genome indicates that any potential drug should be able to target both of these mecha¬nisms to eradicate HPV infection.
Kahe eraldiseisva mehhanismi rakendamine oma päri¬liku materjali paljundamiseks on HPVle kasulik, kuna võimaldab efektiivselt paljundada viiruse genoomi erinevates rakulistes tingimustes, samas raskendab kahe mehhanismi kasutamine viiruse DNA paljundamiseks oluliselt HPV genoomi replikatsiooni takistavate ravimite väljatöötamist, kuna tõhus ravim peab toimima kahe erineva mehhanismi vastu.
The intro¬duction of preventive HPV vaccines has led to a decrease in the prevalence of HPV infections and cervical lesions; however, the vaccines currently on the market are only targeted against nine of the most common HPV types.
Mõnede HPV tüüpidega nakatumist saab efektiivselt ennetada vaktsiinidega, kuid kõrge hinna tõttu on vaktsineerimine vähestele kättesaadav.
Human papillomavirus infections are most commonly asymptomatic but may lead to the formation of benign lesions in the infected tissue.
Tavaliselt ei tekita HPV nakkus epiteelkoes märgatavaid haigus¬tunnuseid, kuid viiruse osadel variantidel (tüüpidel) on võime kut¬suda esile peremeesrakkude ebatavaliselt kiiret paljunemist, mis võib viia nakatunud koes healoomuliste kasvajate arenguni.
Currently, there are no therapeutic procedures or drugs available to treat HPV infections by specifically targeting HPV replication.
HPV tekitatud kasvajaid on võimalik eemaldada erinevate meditsiiniliste protseduuridega, kuid kasutusel ei ole mitte ühtegi ravimit, mis suudaks takistada viiruse paljunemist nakatunud koes.
We analyze the intermediates that are generated during HPV infection in host cells, and discover that two separate mechanisms are likely used during the replication of the HPV genome.
Meie tule¬mused näita¬sid, et viirus kasutab oma päriliku materjali paljundamiseks kahte eraldiseisvat mehhanismi.
Making sense of responsible research and innovation in science education
Vastutustundliku teaduse ja innovatsiooni mõistmine loodusteaduslikus hariduses
RRI can be described by the four conceptual dimensions – reflexivity, responsiveness, anticipation and inclusion – and with the two emerging dimensions – sustainability and care.
RRId iseloomustatakse nelja kontseptuaalse dimensiooni (refleksiivsus, operatiivsus, ennetamine, kaasamine) ja kahe avalduva kontseptuaalse dimensiooni (jätkusuutlikkus, hool) kaudu.
In recent decades, Responsible Research and Innovation (RRI) has gained a wider importance in the European Union where RRI is developed as a political framework in the governance of science.
Vastutustundlik teadus ja innovatsioon (Responsible Research and Innovation, RRI) on muutunud viimasel kümnendil Euroopa Liidu teadus- ja innovatsioonipoliitika oluliseks osaks ning seda kasutatakse poliitilise raamistikuna teaduse juhtimisel.
Therefore, the aims of the present research were to determine: (1) the definitions and conceptual dimensions of RRI based on the relevant literature on the topic, (2) how science teachers perceive the emergence of Responsible Research and Innovation in their work, (3) a better understanding of the meaning that the term responsibility can have in different phases of inquiry-based learning, (4) the complementarity of RRI-related philosophies in science education and to consider responsibility as a part of the RRI-related philosophies in science education.
Eeltoodust lähtudes seati doktoriväitekirjale neli eesmärki: 1) välja selgitada RRI definitsioonid ja kontseptuaalsed dimensioonid; 2) teha selgeks, kuidas loodusteaduste õpetajad tajuvad RRId oma töös; 3) välja selgitada, kuidas loodusteaduste õpetajad mõistavad vastutustundlikkuse tähendust uurimusliku õppe eri etappides; 4) käsitleda RRIga seotud haridusfilosoofilisi suundi omavahel seotuna ning esile tuua vastutustundlikkuse osa haridusfilosoofilistes suundades.
Based on the empirical study of the current research, the RRI dimensions were conceptualized in education in the following categories: sense-making, action-taking, exploration and inclusion.
Doktoritöö raames tehtud empiirilisest uuringust ilmnes, et RRId saab haridusvaldkonnas kontseptualiseerida järgmiste kategooriatena: arusaamine, tegutsemine, uurimine ja kaasamine.
As a result of the study, RRI can be described as an effort to govern the process of research and innovation with the goal of democratically including, at the early stages, all stakeholders concerned in anticipating and discerning how research and innovation can or may work for the society as a whole.
Uuringu tulemusena võib RRId kirjeldada protsessina, kuhu kaasatakse osalisi demokraatlikult, nähes ette ja tajudes, kuidas teadus ja innovatsioon võivad või saavad toimida ühiskonna hüvanguks.
The literature indicates that RRI in science education is regarded in connection with the EU research politics, but there is still a deficiency of studies regarding the nature of RRI in education connected with scientific literature and also about integrating the RRI concept into education in a meaningful way.
Näiteks ilmneb, et RRId on haridusvaldkonnas käsitletud eelkõige seoses Euroopa Liidu teaduspoliitika rakendamisega, kuid puudu on uuringutest, milles võrreldaks haridusvaldkonna RRI käsitust teaduskirjanduses avaldatud arusaamaga RRIst ning püütaks RRId haridusvaldkonda tähendusrikkal viisil integreerida.