natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In further studies more focus should be put on the mixtures of crops to combine the beneficial effects of various cover crop species.
Edasistes uuringutes tuleks keskenduda rohkem kultuuride segudele, et erinevate vahekultuuride häid omadusi omavahel kombineerida.
Another aim was to find out suitable cover crops for Estonian conditions with later sowing times.
Teine eesmärk oli selgitada välja vahekultuurid, mis sobivad Eesti tingimustesse ka hilisema külviaja korral.
There were 5 cover crop species.
Variantideks olid 5 erinevat liiki vahekultuuri.
In conclusion, tillage radish should be singled out as a cover crop which gives high biomass yields with late sowing times and is one of the best nutrient binders.
Kokku võtvalt tulekski välja tuua kesaredis, mis annab häid biomassi saake ka hiliste külviaegade juures ning on ka üheks parimaks toitainete sidujaks.
In 2018, the biomass yield of hairy vetch was 2362 kg ha-1 and that of crimson clover 1979 kg ha-1.
2018. aasta katses oli maksimaalseks biomassi saagiks talivikil 2362 kg ha-1 ja inkarnaatristikul 1979 kg ha-1.
Experimental treatments were placed as randomized blocks in 3 replications.
Katse variandid paiknesid randomiseeritud plokkasetusega kolmes korduses.
The impact of sowing date to catchcrops biomass production and nutrient accumulation
Külviaja mõju vahekultuuride biomassi moodustamise võimele ja toitainete sidumisele
Cover crops are of vital importance as they increase the soil fertility and activate soil biota in crop rotation.
Vahekultuurid külvikorras on mullaviljakuse suurendamise ja mullaelu aktiveerijatena väga olulised.
The accumulation of biomass of cover crops as well as their nutrient content was investigated.
Katses hinnati vahekultuuride biomassi suurust kuivainena, selle toitainete sisaldust.
In 2017 (sown on 8th of August), hairy vetch yielded 1531 kg ha-1 and tillage radish 721 kg ha-1.
2017. aastal andis 08.08 külvil talivikk biomassi 1531 kg ha-1 ja kesaredis 721 kg ha-1.
Tillage radish yielded 715 kg ha-1 also when sown on 29th of August.
Kesaredis moodustas ka 29.08 külvi korral 715 kg ha-1 biomassi.
Hairy vetch and tillage radish gave the highest biomass yield.
Vahekultuuridest andsid suurima biomassi talivikk ja kesaredis.
): situation in Estonia and opportunities for managing
): situatsioon Eestis ja võimalused ohjamiseks
Invasive knotweeds (Fallopia sp.
Invasiivsed konnatatrad (Fallopia sp.
The basis of material assessing the need and given recommendations to prepare these species management plan.
Koondatud materjali põhjal hinnatakse vajadust ja antakse soovitusi nendele liikidele ohjamiskava koostamiseks.
There is no information of F. x bohemica spread in Estonia.
Fallopia x bohemica leviku kohta Eestis andmed puuduvad.
Work has been prepared using foreign language research articles and different databases: Global Invasive Species Database (GISD), European Network on Invasive Alien Species (NOBANIS), Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe (DAISIE) ning European and Mediterranean Plant Protection organization (EPPO).
Peamised kasutatud andmebaasid on: Global Invasive Species Database (GISD), European Network on Invasive Alien Species (NOBANIS), Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe (DAISIE) ning European and Mediterranean Plant Protection organization (EPPO).
In knotweed genus belonging Fallopia japonica, Fallopia sachalinensis and Fallopia x bohemica are in Europe the most dangerous species (Mandàk et al. 2004), who threaten both the Estonian and European natural and semi-natural habitats balance (Ööpik et al. 2008).
perekonda kuuluvaid liike- vooljas konnatatar (Fallopia japonica), sahhalini konnatatar (Fallopia sachalinensis) ja nendevahelist hübriidi (Fallopia x bohemica), peetakse Euroopas invasiivseimate ja ohtlikumate hulka kuuluvateks (Mandàk jt, 2004), kes ohustavad nii Eesti kui ka Euroopa looduslike ja pool-looduslike koosluste tasakaalu (Ööpik jt, 2008).
F. japonica and F. sachalinensis distribution data from Estonia come the department of Botany of PKI and the distribution map from 2005th year.
Voolja ja sahhalini konnatatra levikuandmed Eesti kohta pärinevad PKI botaanikaosakonna herbaarmaterjalidest ning 2005. aastast pärinevalt levikukaardilt.
Case of F. sachalinensis and F. x bohemica confined to the species origin, morphology and habitats in the family general overview demonstration chapter.
Sahhalini konnatatra ja hübriidi puhul piirdutakse liikide morfoloogia, kasvukohtade ja päritolu tutvustamisega perekonna üldülevaate peatükis.
For F. japonica and F. sachalinensis are little information in Estonian language and that information is generally not scientific.
Voolja konnatatra ja sahhalini konnatatra kohta on eestikeelset infot suhteliselt vähe ja see vähene info on –valdavalt populaarteadusliku iseloomuga.
The aim is alien species: F. japonica, F. sachalinensis and F. x bohemica, biology, ecology, riskiness and management introduction and collect the spread data of Estonia.
Eesmärgiks on võõrliikide vooljas konnatatar, sahhalini konnatatar ning F. x bohemica tutvustamine, andes täpsema ülevaate nii liikide bioloogiast ja ökoloogiast kui ka ohtlikkusest ja ohjamisvõimalustest ning koondada liikide Eesti levikut iseloomustav info.
The sewage treatment plant at Mustla was built in 1987.
Mustla reoveepuhasti ehitati 1987. aastal.
The dimensioning was based on pollution load indicators: flow rate (Qd), population equivalent (PE), biochemical oxygen demand (BHT), suspended solids (HA), phosphorus (P), and nitrogen (N).
Dimensioneerimise aluseks võeti reostuskoormuse näitajad: vooluhulk (Qd), inimekvivalent (IE), biokeemilinehapnikutarve (BHT), hõljuvaine (HA), fosfor (P) ja lämmastik (N).
Technological solution for the Mustla sewage treatment plant
Mustla reoveepuhasti tehnoloogilise osa lahendus
This paper seeks to find a modern solution to renovating the sewage treatment plant at Mustla, since the present one is depreciated and does not satisfy the requirements in terms of phosphorus purification.
Käesoleva töö eesmärgiks oli leida kaasaegne lahendus Mustla reoveepuhasti rekonstrueerimiseks, kuna olemasolev puhasti on amortiseerunud ning ei vasta nõuetele fosfori puhastamise osas.
It is an activated sludge type of plant and its process tanks and equipment are depreciated and need to be reconstructed.
Tegemist on aktiivmuda puhastiga ning selle protsessikambrid ja seadmed on amortiseerunud ning vajavad rekonstrueerimist.
The wastewater collection area at Mustla is smaller than 2000 PE and therefore two types of activated sludge treatment technologies were investigated: continuous flow wastewater treatment plan andsequencing batch reactoror SBR, and a comparison was provided.
Mustla reoveekogumisala on alla 2000 IE ja seetõttu uuriti töös kahte aktiivmudapuhastus tehnoloogiate tüüpe: läbivoolupuhasti ja annuspuhasti ehk SBR ning toodi nende puhastite omavaheline võrdlus.
On the basis of this research Tarvastu Varad OÜ will hold procurement for planning and construction works and support will be applied from theEnvironmental Investment Centre to start the reconstruction works.
Antud töö alusel korraldab Tarvastu Varad OÜ välja hanke projekteerimis- ja ehitustöödele ning taotletakse Keskkonnainvesteeringute Keskusest toetust, et puhasti rekonstrueerimistöödega alustada.
The German standard ATV-DWK-A 131E Dimensioning of Single-Stage Activated Sludge Plants was used for dimensioning; data on pollution indicators were received from the firm which administrates the sewage treatment plant at Mustla, Tarvastu Varad OÜ.
Reoveepuhasti dimensioneerimisel kasutati Saksamaa standardit ATV-DWK-A 131E Dimensioning of Single-Stage Activated Sludge Plants, vajalikud andmed reostusnäitajate kohta saadi Mustla reoveepuhastit haldavalt ettevõttelt Tarvastu Varad OÜ.
Distribution of organic foodstuff from the viewpoint of intermediators – analysis of problems and solutions in the example of Valete OÜ
Mahetoidu turustus vahendaja positsioonilt – probleemide analüüs ja lahenduskava Valete OÜ näitel
These are unconstant of Estonian companys and fluctuations in goods quality.
Intervjueeritava sõnul on kohalike mahetootjate tegevus ebastabiilsed ja nende kauba kvaliteet kõigub.
The results showed that main problems involved at producers and suppliers.
Tuginedes uurimustööle, selgub, et peamised probleemid uuritavas turustustegevuses on seotud Eesti tarnijatega.
The aim of currently bachelor´s thesis was to identify problems distribution of organic foodstuff from the viewpoint of intermediators and analysis of solutions in the example of Valete OÜ.
Uurimustöö eesmärgiks on välja selgitada mahepõllumajanduse toodangu vahendajate peamised probleemid mahetoidu turustamisel ja pakkuda välja probleemide lahendamise kava.
The analysis of the present thesis is based on qualitative research methods, that is half-structured interview.
Esmaseks uurimismeetodiks on Valete OÜ asutaja ja juhatajaga läbi viidud poolstruktureeritud intervjuu.
Become of high quality organic goods, the intermediators have to do request of quality.
Ühtlasema mahekauba kvaliteedi tagamiseks saaks vahendaja reguleerida tootjaid kvaliteedinõuetega, andes ette tingimused, millele peab tootja müüdav mahetoodang vastama.
The bigger quantities productions, manufacturing and marketing bring about the prices come down and consumers are more buy organic food.
Et mahepõllumajandus on aktuaalne ja atraktiivne valdkond, on mahepõllumajanduse valdkonda ka uuritud piisavalt, kuid autorile teadaolevalt, on uurimisküsimuse all olnud just tootjad ja tarbijad, samas kui mahepõllumajanduse vahendajad on uurijate huviorbiidist välja jäänud.
Local producers need be sort out the problems and deal with bottlenecks.
Kuna tarnijad on oluline lüli, siis tuleks nende valikul tegeleda kindlasti riskide maandamisega.
The research was based on the base maps of Estonian Land Board, spatial data of Estonian National Topographic Database and GeoInfoSystems.
Uurimuse teostamiseks kasutati Maa-ameti aluskaarte, Eesti topograafia andmekogu ruumiandmeid ning geoinfosüsteeme.
The research resulted in the finding that the percentage of arable land decreased 10 times more than new arable land was created.
Töö tulemusena leiti, et haritavat maad vähenes kümme korda rohkem kui seda juurde rajati.
The reason why the percentage of arable land decreased may be attributed to the diminishing of the share of agriculture after the restoration of independence and the land reform, due to which the fragmentation of land holdings both physically and by the owners took place.
Haritava maa vähenemise põhjuseks võib pidada taasiseseisvumisele järgnenud põllumajanduse osakaalu tähtsuse vähenemist ning maareformi, mille tõttu toimus maa killustatus nii füüsiliselt kui ka omanike poolest.
Arable land mostly turned into grassland and woodland, but partially also into built areas.
Peamiselt muutus see rohumaaks ning metsamaaks, kuid osaliselt ka tehisaladeks.
However, the support of the European Union and an increase in the prices of farmland may enable to diminish the differences in the decrease and increase of arable land in the area in question.
Siiski on võimalik, et tänu Euroopa Liidu toetustele ning põllumaa hindade tõusule saab tulevikus vaadeldud piirkonnas näha haritava maa vähenemisel ja suurenemisel väiksemat vahet.
The growth of arable farmland mostly occurred at the expense of changes in the percentage of grasslands.
Haritava põllumaa juurdeteke toimus enamjaolt rohumaade muutuste arvelt.
Changes in arable land between 1990 and 2012 by example of municipalities of Tartu country
Haritava maa muutus aastatel 1990-2012 Tartu maakonna valdade näitel
This bachelor’s thesis aims to examine the changes in the share of arable land in Tartu County between 1990 and 2012.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli haritava maa muutuste uurimine Tartu maakonnas aastatel 1990-2012.
The greatest changes in the decrease and increase in the share of arable land occurred in Alatskivi Municipality and the smallest change took place in Laeva Municipality.
Suurimad erinevused haritava maa pindala vähenemisel ja suurenemisel toimusid Alatskivi vallas, kõige vähem muutus maa Laeva vallas.
The size of dimensioned field is 60 × 46 m and it can contain three 400 m3 biopiles.
Dimensioneeritud väljaku mõõtmed on 60 × 46 m ning see mahutab kolm 400 m3 auna.
Oily water is formed in evry port, terminal, industrial companies, parking lots and other similar places.
Õlist vett tekib igas sadamas ja terminalis, tööstusettevõtetes, parklates ja muudes sarnastes kohtades.
Biological degradation of sludge was studided in two 785 l reactor.
Sette bioloogilist lagunemist uuriti kahes 785 l reaktoris.
During the degradation of petroleum products active heat release was not observed although the temperature in reactor A was 1-2 degrees higher than room temperature.
Naftasaaduste lagunemise käigus aktiivset soojuse eraldumist ei täheldatud ehkki reaktoris A oli temperatuur 1-2 kraadi võrra kõrgem ruumi temperatuurist.
Reactors were ventilated to maintain aerobic environment.
Reaktoreid ventileeriti aeroobse elukeskkonna hoidmiseks.
Treatment of olily water and sludge
Õlise vee ja sette käitlemine
The aim of this thesis was to experimentally investigate the possibility of biological degradation of oily sludge and to provide the technology for biological treatment of sludge.
Käesoleva magistitöö eesmärgiks oli katseliselt uurida õlise sette bioloogilise lagundamise võimalikkust ja pakkuda välja tehnoloogia sette bioloogiliseks käitlemiseks.
Water treatment is usually well organized, however, handling of oily sludge recives less attention.
Kui vee puhastamine on hästi korraldatud, siis õlise sette käitlemisele on vähem tähelepanu pööratud.
Dimensioning was based on assumption, that one cubic meter of oily sludge is formed per week.
Dimensioneerimisel võeti aluseks, et õlist setet tekib üks kuupmeeter nädalas.
Oily water is hazardous to enviornment and therefore it needs to be cleaned.
Õline vesi on keskkonnale kahjulik ning seetõttu vajab puhastamist.
During the treatment of oily water, oil is separated from water which may be used as fuel, and also oily sediments are obtained.
Õlise vee puhastamise käigus eraldatakse veest õli, mida võib-olla on võimalik kasutada kütusena ning saadakse ka õliseguseid setteid.
The only sludge treatment method in Estonia is incineration.
Eestis on settekäitluses põhiliselt kasutusel üks meetod – põletamine.
Such a filed can be built to each oily sludge treatment plant.
Sellist väljakut on võimalik rajada iga õlise sette käitleja juurde.
Oily sludge and organic amendment material were mixed into one reactor (tank A) and a mixture of sludge and mineral amendment material were mixed into another reactor (tank B).
Ühte reaktorisse (mahuti A) segati õline sete ja orgaanilised tugiained ja teise reaktorisse (mahuti B) tehti segu õlisest settest ja mineraalsetest tugiainetest.
According to the results obtained from tank A a biopile technology for biological degradation of oily sludge was proposed.
Vastavalt mahutis A saadud tulemustele dimensioneeriti sundõhustatav aundkompostimisväljak õlise sette bioloogiliseks lagundamiseks.
The average profit from barley in the three year period with the EU assistance was 79,25 euros and from oats 128,94 euros per hectare.
Kolme aasta keskmisena oli odra kasvatamise kasum koos toetustega 79,25 eurot ning kaeral 128,94 eurot hektari kohta.
The soil analysis has been done based on the soil examples of 2011 and the Digital Soil Map scale of 1:10000 provided by Estonian Land Board.
Mullastiku analüüsiks kasutati 2011. aasta mullaproove ning maa-ameti digitaalset mullakaarti mõõtkavas 1:10000.
The summer of 2010 and 2011 was predominately warm and dry, but the summer of 2012 on the other hand was mainly cool and rainy.
2010 ja 2011 oli suvi suhteliselt soe, 2012 aga seevastu jahe ja üsna vihmane.
The profitability of organic farming of oats and barley is considerably questionable and there is a lack of research done based on the real conditions of production.
Kaera ja odra maheviljeluse tasuvus on suuresti küsitav ning reaalsetes tootmistingimustes vähe uuritud.
The objective of this thesis was to compose the agroeconomic analysis of oats and barley cultivation and to consider the possible changes in case of transition to conventional farming.
Töö eesmärgiks oli koostada kaera ja odra kasvatamise agromajanduslik analüüs ning kaaluda võimalikke muutusi üleminekul tavaviljelusele.
In conjunction with the EU assistance it is possible to grow oats and barley as well make a profit.
Koos toetustega on aga võimalik nii kaera kui otra kasvatada ning seejuures teenida ka kasumit.
The biggest drawbacks that are causing this issue are the low pH and the lack of humus and nutrients content in the soil.
Suurimad puudused on madal pH, vähene huumuse ning toitainete sisaldus.
The author has also used EMHI Taheva Hydrometer Station data from 2010 till 2012 for the investigation of weather.
Ilmastiku uurimiseks kasutati EMHI Taheva Hüdromeetriajaama 2010-2012 aasta andmeid.
The thesis has been prepared using company’s agriculture books and Annual Reports of 2010-2012.
Bakalaureuse töös on kasutatud ettevõtte põlluraamatuid ning 2010-2012 majandusaasta aruandeid.
During the first two years (2010-2012) the cultivation of barley was more profitable than cultivation of oats, however growing oats became more profitable during the last year (2012).
Kahel esimesel aastal oli odra kasvatamine kasumlikum kui kaera kasvatamine, viimasel aastal oli aga kaera kasvatamine kasumlikum.
The profitability of organic farming of oats and barley based on the example of Lõunapiim Ltd. from 2010 to 2012 and possible changes in case of transition to conventional farming
Kaera ja odra maheviljeluse tasuvus OÜ Lõunapiim näitel aastatel 2010-2012 ning võimalikud muutused üleminekul tavaviljelusele
On the other hand, transition from organic farming to conventional farming means less dependence on the assistance.
Samas tähendaks tavaviljelusele üleminek väiksemat sõltumist toetustest.
According to the research, it can be said that, the soils occupied by the company are not most suitable for the grain crops.
Ettevõtte kasutuses olevad mullad pole teraviljakasvatamiseks kõige sobivamad.
However, from the point of plant growth the best weather conditions occurred during the summer of 2012.
Samas sobis taimekasvule kõige enam just 2012. aasta suvi.
First and foremost, because of the EU assistance provided for organic farming is significantly higher than for conventional farming.
Seda eelkõige sellepärast, et maheviljeluse toetused on oluliselt suuremad kui tavaviljeluse toetused.
However, without any supportive assistance the business loss of growing barley would be less in terms of organic farming than conventional farming.
Ilma toetusteta oleks odra kasvatamisel saadav kahjum väiksem kui tavaviljeluse puhul.
In case of transition to conventional farming it is more beneficial to grow barley than oats.
Tavaviljelusele üle minnes oleks kasumlikum kasvatatada otra kui kaera.
To increase the soil content and the balance of nutrients it is essential to raise the pH level in the soil by adding line and additional fertilisers.
pH tõstmiseks vajaksid mullad kindlasti lupjamist ja täiendavat väetamist, et tõsta muldade toitainetesisaldust ning tagada toitainetebilanss.
In this paper author analyses the profitability of organic farming of oats and barley based on the example of Lõunapiim Ltd.
Töös analüüsitakse OÜ Lõunapiim näitel kaera ja odra maheviljeluse tasuvust.
The production of oats and barley in organic conditions without the subsidies did not exceed the point of profitability during the three year period (2010-2012).
Nii odra kui kaera kasvatamine mahetingimustes jäi ilma toetusteta kõigil kolmel aastal kahjumisse.
In terms of vegetation period the weather conditions have been quite volatile during the period of 2010 to 2012.
Taimekasvule ja saagile avaldab mõju ka ilmastik 2010-2012 aast ilmastik oli mõningal määral erinev, seda eelkõige vegetatsiooniperioodi puhul.
When taking into account the province average yields and ensuring the nutrient balance by using mineral fertilizers, the profitability of conventional farming may not exceed the return from organic farming.
Tavaviljelusele üle minnes ei pruugi hektari kohta saadav kasum olla suurem kui hetkel maheviljeluse puhul.
The result showed that in comparison with the base object, the reconstruction of load bearing structures in the main volume is 6.6% cheaper, 7.3% faster and 9.2% more environmentally friendly; In total, new construction on similar grounds is 6% more expensive, 23.5% more time-consuming and 8.2% more environmentally harmful.
Tulemusest selgus, et võrdluses baasobjektiga on põhimahus kandekonstruktsioonide rekonstrueerimine 6,6 % odavam, 7,3 % kiirem ja 9,2 % keskkonnasäästlikum; kogumahus uusehitamine on sarnastel alustel 6 % kulukam 23,5 % aeganõudvam ja 8,2 % keskkonnakahjulikum.
Construction costs and CO2 emissions interact.
Ehitusmaksumus ja CO2 emissioon omavad vastastikku mõju.
The use and major reconstruction of the existing buildings covered in this work is impor tant, which should be the best for the customer, the builder and the environment - cheaper, faster and more environmentally friendly.
Käesolevas töös käsitletud olemasolevate hoonete kasutamine ja põhimahus rekonstrueerimine on oluline, mis peaks olema nii tellija, ehitaja kui keskkonna seisukohalt parim – odavam, kiirem ja keskkonnasäästlikum.
The work evaluated three different construction solutions placed in the same conditions: reconstructed in the main volume, partially reconstructed and new construction in the total volume.
Töös hinnati samastesse tingimustesse paigutatud kolme erinevat ehituslahendust: põhimahus rekonstrueeritav, osaliselt rekonstrueeritav ning kogumahus uusehitamine.
The dissertation provides arguments for future choices for customers, designers and builders - which choice is the most important in the balance?
Koostatud lõputöö annab edaspidisteks valikuteks argumente nii tellijatele, projekteerija tele, kui ehitajatele – milline valik on kaalukausil olulisima väärtusega?
The assessment of construction costs was based on a cost-adjusted budget, an adjusted time schedule for the planning of construction durations, and previous research articles and databases for calculating the CO2 footprint.
Ehitusmaksumuste hindamisel oli aluseks kulupõhiselt korrigeeritud eelarve, ehituskestvuste planeerimisel baasobjekti kohandatud ajagraafik ja CO2 jalajälje arvutamiseks varasemad uurimisartiklid ning andmebaasid.
The aim of this dissertation was to compare the impact of the choice of three different construction solutions on the construction cost, durability and CO2 footprint of load bearing structures on the example of a real construction object, Valga Police Building.
Käesoleva lõputöö eesmärgiks oli võrrelda kolme erineva ehituslahenduse valiku mõju kandekonstruktsioonide ehitusmaksumusele, -kestvusele ja CO2 jalajäljele reaalse ehitusobjekti, Valga politseihoone näitel.
When planning any construction activity, it is important to obtain adequate input at an early stage from the expected cost, duration and environmental aspects of the proposed activity.
Igasuguse ehitustegevuse planeerimisel on oluline juba varases faasis saada adekvaatne sisend kavandatava tegevuse eeldatavast maksumusest, kestvusest ja keskkonnaaspekti dest. Praegusel informatsioonikülluse ajastul on eriti kõrge tähelepanu all inimtegevuse mõju loodukeskkonnale, seda kord ala-, kord ületähtsustatult.
Impact of construction cost, durability and CO2 footprint of a building to be reconstructed based on its choice of solution
Rekonstrueeritava hoone ehituslahenduste valiku mõju ehitusmaksumusele, - kestvusele ja CO2 jalajäljele
Such discoloration of natural wood requires additional processing costs or reduces yearly revenues.
Selline värvi muutumine rikub puidu loomuliku ilu ja nõuab töötlemisel lisakulutusi või vähendab puidust saadavat tulu.
Selected products were ECO Krunt PRG 30, pine tar and flaxseed oil, which are produced in Estonia and accessible to everyone.
Puidukaitsevahenditeks valiti Eestis toodetud ja igaühele kättesaadavad tooted ECO Krunt PRG 30, männitõrv ja linaseemneõli.