natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alvars are valuable parts of natural landscape and habitats for many species.
Alvarid on väärtuslikud loodusmaastiku osad ning olulised elupaigad mitmetele liikidele.
Data was collected from three project areas from Muhu island.
Töös kasutati andmeid kolmelt Muhu saare projektialalt.
Lady’s slipper orchid (Cypripedium calceolus) was mentioned separately because of large number of individuals but in results part it is compared same way as other species.
Eraldi toodi esile kaunis kuldking (Cypripedium calceolus), kuna tema isendite arvukus oli väga suur, kuid tulemuste osas võrreldakse teda samamoodi nagu teisigi liike.
For now, it is passed too short time from this project and early to evaluate orchids full recovering in restored alvar grasslands.
Praegu on projektist möödas veel lühike aeg selleks, et hinnata orhideede täielikku taastumist.
Soil heterogeneity is giving orchids different conditions and there can be found several species that all need various soil conditions.
Mulla heterogeensus loob orhideedele alvaritel erinevad tingimused ning seal võib leiduda mitmeid liike, mis vajavad erinevaid mullastikutingimusi kasvamiseks.
Purpose of this work was to collect data from field workn in Muhu June 2018 and then compare orchid species numbers in restored alvars and alvars without restoration.
Töö eesmärk oli koondada andmed, mis koguti Muhus 2018. aasta juunis välitööde käigus, ning võrrelda orhideede arvukust taastamata ja taastatud aladel.
Information grouped in tables and on this basis were made diagrams to compare individuals in restored and overgrown alvars.
Andmed koondati tabelisse ning selle põhjal tehti diagrammid taastatud ja taastamata aladel isendite arvukuse võrdlemiseks.
Orchid species show effects of restoration work on regeneration of ecological community.
Orhideede õitsemine näitab taastamistööde mõju loopealsete koosluse taastumisele.
Results showed that restored alvars species numbers wasn’t larger than overgrown areas.
Töö tulemustes ilmnes, et taastatud aladel ei ole orhideede arvukus suurem kui taastamata aladel.
Thanks to framework of the project "Life to Alvars" restoration in Muhu alvar grasslands, characteristic alvar orchid species can blossom again.
Tänu Muhus projekti „Elu alvaritele" käigus läbi viidud taastamistöödele on võimalik alvaritele iseloomulikel orhideedel seal taas õitsema hakata.
Framework of the project "Life to Alvars" restored and without reconstitution alvars study of orchid species numbers in local Muhu island
Orhideeliikide arvukuse uuring projekti „Elu alvaritele" raames taastatud ja taastamata loopealsetel Muhu saarel
Secondly overgrown alvars have fragmented and there are exposed areas where orchids can blossom.
Selleks olid taastamata ja taastatud alade pindalad väga erinevad ning samuti on taastamata aladel lagedamaid kohti, kus orhideede kogumikud saavad õitseda.
Where soil is thinner and drier, there orchid recovering takes longer.
Õhematel muldadel taastuvad taimed aeglasemalt ning kuivemates kohtades on samuti taastumine aeglasem.
Driver-Controller for Materials Cutting Force Analyzer
Materjalide lõiketugevuse analüsaatori juhtkontroller
Sciences of Estonian University of Life scientists have developed meat shear energy evaluation method alternative for commonly used Warner-Bratzler method (gravitational impulse method - GIM).
Eesti Maaülikooli teadlased on välja töötanud laialt levinud lihatoodete lõiketugevuse määramise Warner-Bratzler meetodile alternatiivse gravitatsioonilise impulssmeetodi (GIM).
GIM is a new way to evaluation of meat shear energy, because this method don´t have any ready solutions for end users.
GIM meetod on uudne ja lõppkasutajatele mõeldud lahendused on välja arendamata.
With created driver-controller for meat cutting force analyzer the meat industry companies can evaluate the meat cutting impulse in the technological process and achieve the best quality of their products.
Koostatud lõiketugevuse analüsaatori juhtkontrolleri abiga on võimalik lihatööstustel hinnata töödeldava materjali lõiketugevust ja tagada toodete kvaliteeti.
The aim of this Master's thesis was to create the driver-controller for meat cutting force analyzer, that could measure meat cutting force impulse.
Antud magistritöö eesmärgiks oli luua liha lõiketugevuse analüsaatori juhtkontroller, mis võimaldaks mõõta testitava teimi läbimiseks kulunud jõuimpulssi.
Created controller is based on analog-digital converter and data analyzing and user interface software for PC. For the controller the National Instruments (NI) USB-6008 DAQ module was chosen and for software the visual programming LabVIEW environment.
Sisend-väljundmooduliks kasutati tootja National Instruments (NI) USB-6008 moodulit ja tarkvara loodi LabVIEW visuaalses programmeerimise keskkonnas.
The result is a working solution and system measuring meat cutting force impulse.
Töö tulemusena valmis toimiv lahendus, mis mõõdab testitava teimi läbimiseks kulunud jõuimpulssi.
Semi-automatic jar closing machine with vacuuming function
Poolautomaatne vakumeerimisfunktsiooniga purgikaanetamisseade
Competitive products have been searched along with different possible patents in this field.
Uuritakse konkureerivaid seadmeid, muuhulgas esinevaid patente antud seadmete valdkonnas.
This Master’s Thesis is aimed to create a compact, fully functional and easily adjustable semi-automatic jar closing machine.
Antud magistritöö eesmärk on luua kompaktne, funktsionaalseid tingimusi täitev ja hõlpsasti seadistatav poolautomaatne vakumeerimisfunktsiooniga purgikaanetamisseade.
Based on the results of studies and declared requirements for the functionality, a possibly better solution has been designed within this Thesis.
Tuginedes turu-uuringule ja püstitatud funktsionaalsetele tingimustele projekteeritakse nõuetekohane ja võrreldes analoogsete turul olevate versioonidega, märkimisväärselt parema funktsionaalsusega seade.
A prototype is built in cooperation with a company where the author performed his internship.
Lisaks projekteerimisele, valmistatakse ka seadme prototüüp.
Given topic is not commonly discussed and so it should also find further research.
Antud teema on vähe käsitletud ning võiks leida ka edasist uurimist.
Comparison of smartphone applications for forestry
Nutiseadmete metsanduslike rakenduste võrdlus
The development of smartphones will definetly expand measurement accuracy and possibilities.
Nutiseadmete ja nende tarkvara areng kindlasti parandab mõõtetäpsust ning mõõtevõimalusi.
This bachelor thesis gives an overview of different smartphone forestry applications and analyses their possibilites in usage in forest measurement.
Bakalaureusetöös antakse ülevaate erinevatest nutiseadmete metsanduslikest rakendustest ning analüüsitakse nende kasutamist metsa mõõtmisel.
The goal of this thesis is to find out how accurate are forestry smartphone applications and their pros and cons.
Töö eesmärgiks on välja selgitada metsanduslike nutirakenduste usaldatavus ja nende kasutamise plussid ja miinused.
This thesis uses data from relascope- and height measurements using both traditional ways of measurement and smartphone apps and comparing the results.
Töös on kasutatud andmeid relaskoop- ning puude kõrguse mõõtmiseid teostades nii rakendustega kui ka tavameetoditeka, ning tulemusi võrreldes.
With relascope measurement the results are fairly accurate to be used in forest measurement besides the normal methods.
Relaskoopmõõtmise puhul aga on tulemused küllaltki täpsed ja võivad samuti leida kasutust metsa mõõtmisel lihtrelaskoobi asemel.
The measurements were taken in comparison of benchmarks and also testing out the applications in real life forest measuring situations.
Mõõtmised viidi läbi nii võrdluses etalonidega kui ka reaalsetes oludes mõõtes puistu rinnaspindala ning puude kõrgusi.
From the results of this thesis applications that measure tree height should not be used as extremely accurate measuring devices, but still can give the user quite accurate results.
Töö tulemustest selgub, et kõrguste mõõtmiste puhul ei saa nutirakendusi käsitleda kui täpsusmõõteinstrumente, kuid sellegipoolest võivad rakendused anda usaldatavaid tulemusi, ning leida kasutust metsa mõõtmisel.
More studies must be done in order to make major generalizations about this topic.
Selleks, et teha antud teema kohta suuremaid üldistusi, tuleks siiski läbi viia rohkem sellekohaseid uurimusi.
According to the theory of the island biogeography, biodiversity is positively related to the size of the island and negatively related to its isolation.
Teooria kohaselt on saarte bioloogiline mitmekesisus positiivselt seotud saare suuruse ja negatiivselt saare isoleeritusega.
Forest Patches in Agricultural Landscapes in the Biogeographic Island Context
Metsalaigud põllumajandusmaastikel kui biogeograafilised saared
Thus, smaller but speciose forest islands are not forest, at least not in terms of species pool.
Seega väiksemad, kuid liigirikkamad saared pole vähemalt oma liigifondi poolest metsad.
27 forest patches were studied and the data analyses results showed that the isolation and the patch’s area do not affect its species pool as island biogeography model expects – the trends are rather opposite.
Uuritud 27 metsasaare andmeanalüüsi tulemused näitasid, et saare pindala ja isoleeritus ei mõjuta selle liigifondi suurust nii nagu saarte biogeograafia teooria seda ette näeb, pigem on trend vastupidine.
First of all, to test the model of island biogeography on forest patches in agricultural landscapes near village Lasila; and secondly, to compare the data on diversity that was collected in 2015 summer with data collected from the same patches in 1984.
Uurimistöö eesmärkideks on anda ülevaade metsalaikudega seonduvatest ökoloogilistest- ja ökosüsteemi protsessidest, testida saarte biogeograafia teooriat Lasila mõisa ümbruse põldude vahel paiknevatel metsasaartel ning võrrelda metsasaartelt 2015. aasta suve välitöödel kogutud ökoloogilisi näitajaid 1984. aasta andmetega.
The comprehensive theoretical overview about the origins of forest patches in agricultural landscapes and the ecosystem services provided by them was made by using various scientific literature.
Erinevate kirjandusallikate põhjal koostati põhjalik ülevaade põllumajandusmaastikes olevate metsalaikude tekkepõhjustest ning nende poolt pakutavatest ökosüsteemi teenustest.
The analyzes showed that smaller and more isolated forest patches have bigger species richness.
Analüüsidest selgus, et liigirikkamad on pigem väiksemad ning teineteisest kaugemal asuvad metsasaared ning suurematel saartel leidub niiduliikidega võrreldes rohkem metsaliike ja vastupidi.
Due to the regulations made by the European Union, constructing fish passes to existing dams has become more and more topical.
Seoses Euroopa liidu nõuetega on muutunud üha aktuaalsemaks kalapääsude rajamine olemasolevatele paisudele.
The calculations were made by using guidelines found in literature and by using a freeware computer software.
Arvutusalustena kasutati kirjanduses saadaval juhendeid ning vabavarana saadaval olevat analüüsiprogrammi.
Design of a Denil fish pass for the Laviku dam
Denili kalapääsu projekteerimine Laviku paisule
The purpose of this thesis was to analyse the possibilities to construct a Denil fish pass to the Laviku dam.
Käesolevas töös uuriti võimalust rajada Denili kalapääs Võsu jõel paiknevale Laviku paisule.
The existing hydraulic structures are an overflow, a bottom outlet and a culvert.
Töös arvestati Võsu jõe hüdroloogiat, olemasolevaid vesiehitisi, ehituslikke tingimusi ning kinnistu omaniku soovi toota hüdroenergiat.
Hydrological calculations for the river Võsu were made due to the purpose of the thesis.
Uuriti kalade võimalusi kasutada projekteeritud Denili kalapääsu, arvestades Võsu jõe hüdroloogiat.
It was found that a Denil fish pass could suit the Laviku dam.
Töös leiti, et Laviku paisule on võimalik rajada Denili kalapääs.
Finally, it was compared how the hydraulic structures at the Laviku reservoir would work with and without the Denil fish pass.
Samuti pakuti välja tööpõhimõtted hüdroenergia toomiseks nii kalapääsuga kui ka ilma kalapääsuta lahenduse puhul.
It was estimated at which range of river inflow the turbine could operate.
Soovitakse kasutada ristvoolu turbiini nii, et paisu konstruktsioone ei peaks muutma.
The migrating conditions of specific fish species were analysed.
Töös võrreldi kalapääsuga ja kalapääsuta pakutud lahendusi.
Based on Statistics Estonian 352 occupational accidents occured in metal industry in 2011 and 425 occupational accidents occured in 2012, it is 73 occupational accidents more than 2011.
Eesti statistikale tuginedes juhtus 2011. aastal metallitööstuses 352 tööõnnetust ning 2012. aastal 425 tööõnnetust, mis on 73 tööõnnetust rohkem kui 2011. aastal.
The Labour Inspectorate says that processing industry is the most dangerous branch of industries in Estonia.
Tööinspektsiooni andmetel on töötlev tööstus kõige ohtlikum töövaldkond Eestis.
Workers also complain eye and respiratory irritation.
Töötajad kaebavad ka silmade ja hingamisteede ärrituse üle.
The results also showed that workers must take sick leave after 545,4 hours of work and recovery takes 126,9 hours, which is ca 5 days.
Tulemused näitasid, et töötajad peavad keskmiselt iga 545,4 töötunni möödumisel võtma haiguslehe ning olema haiguslehel keskmiselt 126,9 tundi, s.o umbes viis päeva.
Metal industry workers are exposed to various hazards that pose risks to the health of workers.
Metallitööstuse töötajad on eksponeeritud mitmesugustele ohtudele, mis kujutavad riske ka töötajate tervisele.
Risk assessment questionnaire revealed that workers have pains in their neck, shoulders, back and legs and also in their hands.
Riskianalüüsi küsimustikust selgus, et töötajatel on valud kaelas, õlgades, seljas, jalgades ja kätes.
The results showed that main hazards of Trump Metall Ltd were high noise level, deficient illumination, low temperature during the cold season and low air velocity.
Tulemused näitavad, et peamised ohud, mis Trump Metall OÜ-s esinevad, on liiga kõrge müratase, puudulik valgustatus, madal õhu temperatuur külmal aastaajal ja madal õhu liikumiskiirus.
The aim of the present research is to investigate hazards which may impact workers of Trump Metall Ltd through the risk assessment and to value their work ability during the work day and reliability.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli riskianalüüsi alusel välja selgitada ohutegurid, mis võivad mõjutada Trump Metall OÜ töötajaid ning hinnata töötajate päevast töövõime muutust ja töökindlust.
Metal industry workers main health problems are the back pain and a headache, sore throat and chest pain, difficulty hearing and eye, nose and skin irritation.
Terviseprobleemidest esineb metallitööstuse töötajatel enim selja- ja peavalu, kurgu- ja rinnavalu, kuulmisprobleeme ning silmade, nina ja nahaärritust.
Working environment and working ability of workers at the company Trump Metall Ltd
Ettevõtte Trump Metall OÜ töötajate töökeskkond ja töövõime
Throughout the world a major public health problem is work-related injuries.
Maailmas on suureks probleemiks tööga seotud tervisekahjustused, mis tulenevad mitmete riskitegurite koosmõjust.
The main problems of metal industry are occupational noise, welding dust and exhaust.
Peamised ohutegurid, mis metallitööstuses esinevad on ülemäärane müra, keevitusel tekkivad heitgaasid ja tolm.
Economic factors are dependent on the general economic environment.
Majanduslikud tegurid sõltuvad üldisest majanduskeskkonnast.
Thirdly was studied the economic downturn period (2009-2010).
Kolmandaks uuriti majanduslanguse perioodi (2009-2010).
Legal factors are related to both the national and local government legal and policy regulations, in addition to the factors there are also considered statutory regulations of European Union.
Õiguslikud tegurid on seotud nii riikliku kui ka kohaliku omavalitsuse õigusliku ja poliitilise regulatsiooniga, lisaks käsitletakse nende tegurite all veel Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevaid regulatsioone.
Lower prices are in areas where the land qualitative properties (especially fertility) are not favorable for agricultural production.
Madalamad hinnad on piirkondades, kus maa kvalitatiivsed omadused (eelkõige viljakus) põllumajandustootmist ei soosi.
For the knowledge how big of impact each factor has for the value of land, further research is need.
Selleks, et teada saada, kui suurt mõju iga tegur maa hinnale täpsemalt avaldab, oleks vajalik teha edasist uurimistööd.
Higher prices are in the areas where there are more farmers.
Sõltumata aastast on kõrgemad hinnad piirkondades, kus on rohkem põllumajandustootjaid.
But definitely land prices are more influenced due to factors such as changes in the external environment, various subsidies, competition, cyclical fluctuations in the economy.
Kuid kindlasti enam mõjutavad maa hinna muutumist väliskeskkonnast tulenevaid tegurid nagu erinevad toetused, konkurents, majanduse tsüklilisus.
Furthermore, we studied the change in the price of agricultural during the economic growth period (2005-2008), this period can be characterized as a time when agricultural enterprises began to receive various agricultural subsidies.
Järgmisena uuriti põllumajandusmaa hinna muutust majanduskasvu perioodil (2005-2008), seda perioodi saab iseloomustada kui aega, mil põllumajandusettevõtetele hakkasid laekuma erinevad põllumajandustoetused.
Firstly, was analyzed the price of agricultural land in 2004.
Kõigepealt analüüsiti, milline oli põllumajandusmaa hind aastal 2004.
Agricultural land price formation and development in Estonia during period of 2004-2013
Põllumajandusmaa hinna kujunemine ja muutumine Eestis aastatel 2004-2013
Lastly investigated period was 2011-2013, the analyzes revealed that during the three-year period the price grew nearly double in several counties, also in other areas there was a marked increase in prices.
Viimaseks uuritavaks perioodiks oli aastad 2011-2013, mille analüüsil selgus, et nende kolme aasta jooksul mitmes maakonnas hind kasvas ligi kahekordseks ning ka teistes piirkondades oli märgatav hinnatõus.
Author divided the test period into shorter subperiods.
Uuritava perioodi jagas töö autor lühemateks alaperioodideks.
By analyzing the change in land prices during the period 2004-2013 author can conclude that prices have risen during that time a great deal, depending on the region in two to five times.
Analüüsides maa hinna muutust perioodil 2004-2013 saab kokkuvõtteks öelda, et hinnad on selle aja jooksul väga palju kasvanud, sõltuvalt piirkonnast Eestis kaks kuni viis korda.
Also, how is the price of agricultural land influenced by factors like: location of the plot, fertility of the soil, size and shape of the plot and accessability.
Järgnevalt uuriti, kuidas kujundavad maa hinda sisekeskkonnast tulenevad tegurid, milleks on maatüki asukoht, mulla viljakus, maatüki suurus, maatükile ligipääs ja maatüki kuju.
Land Board’s statistics from arable land Pricing data was used as input.
Autor kasutas algandmetena Maa-ameti statistika andmebaasist haritava maa hinnapäringuna saadud andmeid, milles olid andmed kättesaadavad maakondade lõikes.
In theoretical part, writer of the bachelors thesis, investigated the development of land value, and for what purposes land is used.
Teoreetilises osas uuris töö autor maa väärtuse kujunemist, milleks kasutatakse maad, kuidas on võimalik maad liigitada.
In the empirical part writer of bachelor’s thesis analyzed agricultural land prices during the period 2004-2013.
Bakalaureusetöö empiirilises osas töö koostaja analüüsis põllumajandusmaa hinda perioodil 2004-2013.
Main goal of the thesis is to look into how Estonian agricultural land prices have changed during the periood from 2004 to 2013.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada, kas ja kuidas on muutunud põllumajandusmaa hinnad Eestis perioodil 2004-2013 ning millised tegurid kujundavad põllumajandusmaa hinda.
The author of the thesis also points out non physical factors like, legal and economical factors, that influence agrucultural land prices.
Väliskeskkonnast tulenevate teguritena käsitles autor õiguslikke tegureid ja majanduslikke tegureid.
It should also be considered that the influence of changed environmental conditions may become evident with a time lag – after one or even several years.
Tuleb ka arvestada, et muutunud keskkonnatingimuste mõju võib avalduda hilinemisega – alles järgmisel aastal või isegi aastate pärast.
The effect of natural variability on the assessment of ecological status of shallow lakes
Loodusliku muutlikkuse mõju madalate järvede ökoseisundi hindamisele
To improve cost-effectiveness of the state monitoring programme, this sampling site remains the only open water monitoring site at the lake since 2017.
Kulude kokkuhoiu eesmärgil ongi see alates 2017. aastast riiklikus seireprogrammis ainuke avavee seirekoht.
Ecological status of Estonian large, shallow lakes Peipsi and Võrtsjärv is greatly influenced by direct human activities as well as climate change.
Eesti suurte ja madalate järvede, Peipsi ja Võrtsjärve, seisundit mõjutavad tugevalt nii nende valglal toimuv otsene inimtegevus kui ka kliima ja selle muutused.
The reliability of status estimates can be significantly increased by statistically correcting the values of status indicators for factors causing natural variability.
Seisundihinnangu usaldusväärsust saab oluliselt tõsta, kui seisundinäitajate väärusi statistiliste meetodite abil korrigeerida looduslikku muutlikkust põhjustavate tegurite suhtes.
In Lake Võrtsjärv, changes in water surface temperature and water level explain approximately one half of the total changes in values of ecological status indicators.
Võrtsjärves selgitavad vee pinnatemperatuuri ja veetaseme muutused ligikaudu poole ökoseisundi näitajate kogumuutlikkusest.
For example, the trend of water brownification influencing the whole matter circulation of lakes, results from natural hydrological processes, but also from decreasing atmospheric sulphur deposition – both determining the mobility of humic substances.
Näiteks peituvad kogu järvede aineringet mõjutava vee „pruunistumise" trendi taga nii looduslikud hüdroloogilised põhjused kui ka atmosfäärse väävlireostuse vähenemine, mis mõlemad mõjutavad huumusainete liikuvust.
The dissertation contributes to the improvement of large lake monitoring, demonstrating that besides following the class boundaries of ecological status established by law, reliable status estimates of such lakes require profound expert knowledge on ecosystem functioning, and considering the share of natural and human induced factors influencing the ecosystem.
Töö annab panuse suurte madalate järvede seire paremaks korraldamiseks, näidates, et usaldusväärse seisundihinnangu andmiseks on lisaks seadusega paika pandud veekvaliteedi klassipiiride järgimisele vaja ka põhjalikke teadmisi ökosüsteemi kui terviku talitlusest ja seda mõjutavatest teguritest.
Analysis of spatial variability of status indicators in Lake Võrtsjärv showed that the permanent sampling station at the deepest site of the lake is representative for more than 90% of the lake area.
Võrtsjärve seisundinäitajate ruumilise muutlikkuse analüüs näitas, et järve sügavaimas kohas asuv seirekoht iseloomustab hästi järve kogu avaveelist osa ehk rohkem kui 90% tema pindalast.
For example, for Lake Võrtsjärv, all common water quality indicators show worse ecological status in periods of low water level despite unchanged human impact.
Näiteks Võrtsjärves näitavad kõik tavapärased veekvaliteedi mõõdikud madalvee perioodidel halvemat olukorda isegi muutumatu inimmõju tingimustes ja tihti on inimtekkeliste ja looduslike muutuste vahel raske vahet teha.
It is a complicated task to find simple, well-functioning indicators to assess ecological status of water bodies which are influenced by natural factors, such as large water level fluctuations and strong seasonality, more than by human impact.
Selliste veeökosüsteemide seisundi hindamiseks, kus inimtegevuse mõjude kõrval on ülekaalus looduslikud tegurid nagu suured veetaseme kõikumised ja tugev sesoonsus, on raske leida lihtsaid, hästitoimivaid indikaatoreid.