natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the conditions for abandonment of an attempt are met, then also preliminary stages of crime established in the special part of Penal Code have the same legal consequences as abandonment of an attempt.
Juhul kui süüteokatsest loobumise eeldused on täidetud, siis tuleks ka karistusseadustiku eriosas sätestatud kuritegelikule eeltegevusele näha ette samaväärsed õiguslikud tagajärjed kui süüteokatsest loobumisele.
Abandonment of an attempt gives meaning to the offender’s actions which are aimed at avoiding the violation of legal rights.
Süüteokatsest loobumine annab tähenduse toimepanija teole, mis on suunatud õigushüve kahjustamise vältimisele.
The whole issue is made more complex by the fact that the abandonment of an attempt to commit an offence has no explanation in the theory of Penal Law, that would not be contradictory.
Kogu probleemistiku muudab keerulisemaks asjaolu, et süüteokatsest loobumisele puudub karistusõigusteoorias vastuoludeta põhjendus.
It follows that abandonment of an attempt and active remorse have a significantly different meaning according to Estonian Penal Code.
Järelikult on süüteokatsest loobumisel ja tegevkahetsusel Eesti karistusseadustiku järgi oluliselt erinev tähendus.
At the same time, it needs to be considered that preliminary stages of crime are punishable according to different criteria in the Penal Code and in the special part of Penal Code, which means that the offenders attempt to protect the legal rights can have a different meaning.
Samas tuleb arvestada, et kuritegelik eeltegevus karistusõiguse üldosas ja karistusõiguse eriosas on karistatavad erinevate kriteeriumite alusel, mistõttu võib toimepanija õigushüve kaitsval teol olla erinev tähendus.
Estonian Penal Code provides that a person is precluded from guilt in the case of abandonment.
Eesti karistusseadustiku järgi on sellisel juhul välistatud toimepanija süü.
Offender’s actions that protect the legal rights are also given meaning by active remorse regulation.
Toimepanija õigushüve kaitsvale teole annab tähenduse ka tegevkahetsuse regulatsioon.
Ground of the abandonment of an attempt and when and how it is applicable to the prelimenary stages of crime
Süüteokatsest loobumise instituudi põhjendus ja kohaldatavuse piirid kuritegelikule eeltegevusele
Ecosystem services of Estonian wetlands
Eesti märgalade ökosüsteemi teenused
Although a large proportion of wetlands have been converted to agricultural land and drained for forestry, and are continuously destroyed for peat and oil shale mining, Estonia is still rich in wetlands, both in terms of their total area and the great variety of habitats.
Kuigi märkimisväärne osa märgaladest on kuivendatud põllumajandusliku ja metsandusliku kasutamise eesmärgil ning jätkuvalt hävib turba ja põlevkivi kaevandamise tagajärjel, on Eestis siiski säilinud palju märgalasid, mida iseloomustab elupaikade suur mitmekesisus ning mis osutavad tervet rida utilitaarseid, regulatiivseid, kultuurilisi ja toetavaid ökosüsteemi teenuseid.
The existing expertise and large amount of information on biodiversity components and the functioning of wetland ecosystems is an excellent basis for further research and the implementation of the ecosystem services approach.
Olemasolevad teadmised Eesti märgalade ökosüsteemide elurikkusest ja funktsioonidest on heaks baasiks ökosüsteemi teenuste kontseptsiooni laialdasemale rakendamisele.
There are still crucial challenges - the addressing of drained wetland areas that have become sources of greenhouse gases, attaining sustainable use of peat resources and ensuring the restoration of cut-away peatland areas, the maintenance of the traditional management of valuable semi-natural wetlands.
Eesti märgalade mõistliku kasutamise peamised väljakutsed on kuivendatud ja kuivendusest mõjutatud turbaaladelt lähtuva kasvuhoonegaaside emissiooni ohjamine, turba kaevandamise korraldamine säästval moel ning märgalade väärtuslike pärandkoosluste (luha- ja rannaniitude ning märgade niitude) säilitamine.
The broad wetland definition of the Ramsar Convention and the ecosystem services approach of the Millennium Ecosystem Assessment as basic concepts have been followed.
Käesolevas töös analüüsitakse Eesti märgalade mitmekesisust ja olukorda ning nende poolt osutatavaid ökosüsteemi teenuseid, märgalasid mõjutavaid tegureid ja nende mõistliku kasutamisega ning taastamisega seotud probleeme, lähtudes Ramsari konventsiooni märgala-käsitlusest ja globaalse ülevaate Ökosüsteemide Hinnang Millenniumi Vahetusel ökosüsteemi teenuste kontseptsioonist.
Estonia has achieved good results in wetland protection and the integration of the wise use of wetlands into the legal framework and development strategies.
Märgalade kaitse ning säästva kasutamise korraldamine Eestis on olnud edukas.
The purpose of this thesis is to highlight the status of Estonian wetlands and ecosystem services provided by them and to assess the challenges to their wise use.
Märgalade kasutamise edukale korraldamisele aitaks kaasa märgalade ökosüsteemi teenuste igakülgne (kaasaarvatud rahaline) hindamine ning nende väärtuste arvestamine otsuste tegemisel märgalasid ohustava arendustegevuse korral.
Country of origin implementation possibilities in Germany: an example of Estonian furniture exporters
Päritoluriigi maine kasutusvõimalused Saksamaal Eesti mööblieksportööride näitel
An experimental phonetic study
Eksperimentaalfoneetiline uurimus
The results of the study can be applied to enhance methods for teaching Estonian as a foreign language.
Uurimuse tulemused on rakendatavad eesti keele kui võõrkeele häälduse õpetamisel.
This is since the vowel categories ä, ü and ö are missing in Russian, and the quality of the õ-vowel in two languages is very different.
Selle põhjuseks on vokaalikategooriate erinev arv kahes keeles – vene keeles puuduvad vokaalid ä, ö, ü, ning õ-vokaali kvaliteet vene ja eesti keeles on oluliselt erinev.
The thesis is an experimental phonetic study focusing on the perception and production of Estonian vowels, short/long oppositions and quantity degrees, and on the interplay of perception and production.
Käesolev doktoritöö on eesti keele kui võõrkeele eksperimentaalfoneetiline uurimus, mis hõlmab eesti keele vokaalide, pikk/lühike kestusastmete ja väldete hääldust ning taju ja nendevahelisi seoseid.
The vocabulary and grammar of a foreign language can be studied in text books and dictionaries, but learning to speak a foreign language is a different story.
Grammatikat ja sõnavara võib õppida õpikute ja sõnaraamatute abil, kuid suulise kõnega on asjad tükk maad keerulisemad.
It has been recognized that in a globalizing world it is necessary to learn foreign languages.
Üleilmastuvas maailmas on meile hästi selgeks saanud, et vajalik on osata võõrkeeli ja seda nii kirjas kui kõnes.
The findings of the study confirmed the hypothesis that the ability to distinguish L2 phonological categories in perception is directly related with the deviations in L2 production.
Töö tulemused kinnitasid hüpoteesi, et võõrkeele häälduse omandamiseks on esmalt vajalik kuuldeliselt eristada võõrkeele fonoloogilisi kategooriaid.
The perception and production of Estonian vowel and duration-based categories by non-native subjects with a Russian-language background.
Eesti vokaali- ja kestuskategooriad vene emakeelega keelejuhtide tajus ja häälduses.
As a rule, adult language learners are faced with difficulties in pronunciation of foreign sounds and this results in a foreign accent.
Kui võõrkeele õppimist alustatakse täiskasvanuna, siis reeglina kaasneb sellega võõrapärane hääldus ehk aktsent.
Such an accent is mainly caused by the transfer of native language sound patterns to the perception and pronunciation of a foreign language.
Peamine põhjus peitub juba lapseeas väljakujunenud emakeele hääldus- ja tajumallides, mida kantakse üle ka võõrkeele hääldusesse.
However, the L2 group was quite successful in distinguishing short and long sounds as well as Q1 and Q2, but failed in the discrimination of Q2 and Q3.
Katsetest selgus, et vene emakeelega keelejuhid eristasid lühike/pikk kestusastmeid lähedaselt eesti keelejuhtidega, ja seetõttu said küllalt hästi hakkama ka esimese ja teise välte eristamisega, kuid ei teinud sageli vahet teise ja kolmanda välte vahel.
The experiments with Estonian vowels showed that L2 subjects deviate most from L1 subjects in the case of the vowels ä, ö, ü and õ, and that holds both for perception and production.
Uurimus näitas, et vene keelejuhid tajuvad eesti vokaale ä, ö, ü ja õ eestlastest erinevalt, ja et tajuerinevused kajastuvad ka nende vokaalide häälduses.
Estonian exploits duration contrastively while Russian does not; the Estonian quantity degrees (Q1, Q2, and Q3) constitute an even more complicated phenomena for L2 subjects.
Vene keel ei kasuta kestust kontrastiivselt, st ei eristata lühikesi ja pikki häälikuid, samuti ei esine vene keeles eesti väldetega sarnaseid struktuure, kus lisaks kestusvastandustele mängivad olulist rolli ka põhitooni kontuur ja intensiivsus.
Outcome and value of the study.
Tulemus ja kasutegur.
Social construction of sexual harassment in the post-soviet context on the example of Estonian nurses
Seksuaalse ahistamise sotsiaalne konstrueerimine nõukogudeaja järgse ühiskonna kontekstis Eesti meditsiiniõdede näitel
Study context.
Probleemi kirjeldus.
Measuring the extent of sexual harassment across countries poses a challenge to researchers.
Seksuaalse ahistamise kogemise ulatuse mõõtmine annab riigiti erinevaid tulemusi.
The context is especially relevant in the profession of nursing that sees the intersection of institutional and gender hierarchies, both of which are influenced by the socio-historical context.
Viimane on oluline õenduse kontekstis, kus ristuvad institutsionaalsed ja soolised hierarhiad, mille tähendust oluliselt mõjutab kohalik ajaloolis-ühiskondlik kontekst.
The study demonstrated how taking the subject position of a woman enabled nurses to discursively position themselves as powerful instead of taking a victim position.
Uurimuse käigus tehakse nähtavaks viisid, kuidas subjekti positsiooni võtmine võimaldab naisel diskursiivselt positsioneerida ennast võimukana ja vältida ohvripositsiooni.
Although sexual harassment is legally defined, naming it as such depends on subjective experience which in turn depends on the cultural context that shapes the meaning of sexual harassment.
Kuigi seksuaalne ahistamine on juriidiliselt defineeritud, on selle tajumine subjektiivne, mis esitab nähtuse uurijatele palju väljakutseid.
The present study contributes to the international resreach in the field by demonstrating the role of the social context in the construction of sexual harassment.
Rahvusvahelises plaanis on uurimistöö väärtuslik, kuna näitab konkreetse konteksti, antud juhul postsotsialistliku Eesti konteksti mõju seksuaalse ahistamise konstrueerimisele.
As nurses are not valued as professionals, they resort to the powerful self-positioning as women.
Taotledes professionaali subjektipositsiooni, on õed sunnitud silmitsi seisma võimutusega, enda positsioneerimine naisena on aga üks viis enese võimustamiseks
The nurses studied positioned themselves as simultaneoulsy powerful and powerless, demonstrating the ambivalence and dynamism of power.
Seksuaalsest ahistamisest rääkides positsioneerisid õed ennast ühtaegu nii võimu omavate kui ka mitteomavatena.
In the present study, the nurses interpreted physicians’ sexual advances as an abuse of their power position, assuming that these kinds of incidents do not occur in formally equal occupational positions, i.e. with female physicians.
Õdede enesepositsioneerimine naisena võimaldab neil hoiduda iseenda asetamisest ohvripositsiooni, mis käib paratamatult kaasas seksuaalse ahistamise ja teiste soolise diskrimineerimisega seotud nähtustega.
The latter also demonstrates, however, that nurses interviewed are able to negotiate their institutionally disempowered status and to create alternative spaces of discursive and personal empowerment.
Kontekstis, kus naistel puudub sooteadlik keel, mis võimaldaks neil ära tunda enda võimutust haigla süsteemis, tuginetakse diskursusele, mis Eesti kontekstis võimaldab neil saada osa diskursiivsest võimust, asetades ennast naise positsiooni.
This result demonstrates that, when it comes to sexual harassment, the question is not hierarchical power positions per se, but rather the way these positions are being interpreted.
See tegi nähtavaks võimu ambivalentsuse ja dünaamilisuse, millest seni on ahistamise kontekstis räägitud pigem teoreetiliselt kui seda näitlikustatud empiiriliselt.
The Estonian case is treated concurrently with Latvia, Lithuania, Finland, Sweden, Norway and Denmark.
Eesti juhust käsitletakse paralleelselt Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Norra ja Taaniga.
Foreign trade policy is implemented with the help of various measures.
Väliskaubanduspoliitikat viiakse ellu mitmesuguste meetmete abil.
Foreign trade has constantly been a part of the public economic debate because, as an important output of economic growth, it enables the participants in economic activity to expand markets and increase productivity and profits.
Väliskaubandus on pidevalt olnud avaliku majandusdebati osaks, kuna olulise majanduskasvu väljundina võimaldab see majandustegevuses osalejatel laiendada turgusid ning suurendada tootlikkust ja kasumit.
This thesis analyses their implementation in Estonia in the 1930s.
Käesolevas väitekirjas analüüsitakse nende rakendamist Eestis 1930. aastatel.
Previous studies have emphasised the fact that Estonian trade policy became more protectionist in the 1930s; however, the relatively small increase in tariff rates does not confirm this.
Varasemates uurimustes on rõhutatud Eesti kaubanduspoliitika muutumist 1930. aastatel protektsionistlikumaks, kuid tollimaksumäärade suhteliselt väike tõus seda ei kinnita.
Implementation of non-tariff trade in the 1930s on the example of the Republic of Estonia
Mittetariifsete kaubandusmeetmete rakendamine 1930. aastatel Eesti Vabariigi näitel
Their share increased suddenly in the 1930s.
Nende osakaal suurenes järsult just 1930. aastatel.
The enactment of the measures is examined, and the reasons for their enactment and their implementation are analysed.
Vaadeldakse meetmete kehtestamist, analüüsitakse nende kehtestamise põhjuseid ja rakendamist.
The thesis covers the implementation of various measures related to trade policy goals, such as exchange controls, licences and the monopolisation and subsidisation of foreign trade.
Töös käsitletakse erinevate kaubanduspoliitilist eesmärki kandvate meetmete rakendamist, nagu valuutakontroll, litsentside ja väliskaubanduse monopoliseerimine ning subsiidiumid.
NTMs have a long history.
Mittetariifsetel meetmetel on pikk ajalugu.
Tariff measures are mostly customs duties, while NTMs include all others measures that impact the movement of goods.
Tariifsed meetmed on enamasti tollimaksud, mittetariifsed aga kõik muud meetmed, mis mõjutavad kaupade liikumist.
Among other things, the thesis proves that NTMs were very effective for achieving the goals of economic policy, which provides a basis for a more focused examination of them in the future.
Väitekirjas tõestatakse muuhulgas, et mittetariifsed meetmed on olnud majanduspoliitiliste eesmärkide saavutamisel väga efektiivsed, mis annab edaspidi põhjust nende ajaloo fokusseeritumaks uurimiseks.
The thesis confirms that the enactment of NTMs started during the Great Depression, in the early the 1930s, and intensified after the coup of 1934.
Väitekirjas tõestatakse, et mittetariifsete meetmete kehtestamine sai alguse suure majanduskriisi ajal, 1930. aastate esimesel poolel ja intensiivistus veelgi pärast 1934. aasta riigipööret.
Today, the major part of global trade is regulated by NTMs.
Tänapäeval ongi põhiline osa maailmakaubandusest reguleeritud mittetariifsete meetmetega.
These are usually divided into tariff and non-tariff measures (NTMs).
Tavapäraselt jagatakse need tariifseteks ja mittetariifseteks kaubandusmeetmeteks.
Initially the primary objective for implementing the measures was to protect the national currency under conditions where the kroon had not been devalued.
Esialgu oli meetmete rakendamise eesmärgiks eelkõige rahvusvaluuta kaitse, tingimustes, kus kroon oli devalveerimata, hiljem kujunesid meetmed sobivaks vahendiks Eesti kaubandushuvide elluviimisel.
22 teachers answered about 23 subjects.
Küsimustikule vastas 22 õpetajat 23 õppeaine kohta.
The Teaching of Computer Science Subjects in Estonian Basic Schools based on the Example of Two Counties
Arvutialaste ainete õpe Eesti põhikoolides kahe maakonna näitel
Data was collected by sending out questionnaire to a 39 Estonian basic school computer science and robotics teachers.
Andmete saamiseks koostati küsimustik, mis saadeti 39 Eesti põhikooli arvutiõpetajale.
Among other things, the teachers' professional background, opinions and expectations of continuing education were ascertained.
Sealjuures selgitati välja nende ainete õpetajate erialane taust ning vajadus ja huvi täiendkoolituste ja koostöö võimaluste kohta.
It includes the structure and topics of the subjects, learning materials, teachers’ teaching methods and willingness for cooperation.
Saadud andmete põhjal koostati ülevaade, milles kirjeldatakse nii õppeainete sisu, materjale kui ka õpetajate õpetamismeetodeid ja koostöövalmidust tulevikus.
This bachelor thesis gives an overview on computer subjects in Estonian basic schools.
Käesolevas bakalaureusetöös antakse ülevaade Eesti põhikoolides õpetatavatest arvutialastest ainetest ja huviringidest.
The master thesis focuses on the field of Human-Computer Interaction (HCI).
Magistritöös keskendutakse inimese-arvuti interaktsiooni (Human-Computer Interaction, HCI) valdkonnale.
The experiment was carried out amongst 169 students, gathering the opinions of 2382 clips.
Eksperimendis osales 169 üliõpilast ja kokku koguti hinnangud 2382 klipi mängukorrale.
Attitudes Towards the Usability and Aesthetics of a Web Application
Hinnangud veebirakenduse kasutatavusele ja esteetilisusele
Additionally when looking at the relation of the attitudes towards usability and aesthetics it is proposed that, considering the evaluations of aesthetics, the beauty and goodness scales should be viewed at separately.
Tuues paralleele eelnevate sellealaste teoreetiliste käsitlustega, tõdetakse, et esteetilisuse hinnangutes tuleks eraldi vaadelda hinnanguid ilule ja headusele.
It is speculated based on previous research that the attitudes towards usability and beauty are related indirectly in such a way that it’s mediated by goodness.
Arutelus leitakse sarnasusi eelnevate uurimustega, mille kohaselt hinnangud kasutatavusele ja ilule võiksid olla omavahel kaudselt seotud ning see seos olla vahendatud hinnangutest headusele.
The aesthetics factor was modified by two variables: colour combinations (two chromatic (red-blue and green-yellow) or one achromatic colour combination) and spatial visual display of the whole clip (two-dimensional (2D) or three-dimensional (3D)).
Täpsemalt muudeti kahte esteetilisust puudutavat muutujat – objektide värvi kombinatsioonid (punane-sinine (kromaatiline), roheline-kollane (kromaatiline) või hall-must (akromaatiline) valgel taustal) ja sisupaigutuse ruumiline perspektiiv (2-dimensionaalne ruum või 3-dimensionaalne ruum) ning kasutatavuse muutujat vigade esinemine (funktsionaalsete vigade mitteesinemine, hiireklikkide osaline mittetoimimine või viivitusvead klikkimisel).
The errors of mouse clicks malfunctioning were found to influence the user’s attitudes towards usability more than the delaying of mouse clicks functionality.
Hiirekliki mittetoimimise vead kaldusid mõjutama kasutajate hinnanguid kasutatavusele rohkem kui ajalise viivituse vead.
There was a tendency that the clips having achromatic colour combinations were evaluated lower on the aesthetic scales than the clips containing chromatic colours.
Üldiselt hinnati akromaatiliste värvikombinatsioonidega klippe esteetilisuse skaaladel madalamalt kui kromaatiliste värvikombinatsioonidega klippe.
Each clip was evaluated by the users using semantic differential research method consisting of nine 7-point scales of usability and aesthetics.
Hinnanguid koguti eelnevates uuringutes kasutust leidnud meetodi – semantilise diferentsiaali üheksa hinnanguskaala (Hassenzahl, 2004) abil, millest seitse puudutasid kasutatavust ja kaks esteetilisust.
Though no statistical differences were found between the evaluations of the two chromatic colour combinations introduced on the aesthetics scales.
Erinevate kromaatiliste värvikombinatsioonide kohta erinevaid hinnanguid seoses esteetilisusega välja tuua ei saanud.
The first chapter of this thesis focuses on the overview studies and research methods involving the field at issue.
Esimeses töö osas antakse ülevaade sellealasest kirjandusest (põgusalt ka eestikeelsest) ning uurimismeetoditest.
The results show that the clips with no functional errors were evaluated higher on the scales involving usability than the clips including functional errors.
Kui polnud esitatud funktsionaalseid vigu, siis üldjuhul hinnati selliseid veebirakenduse klippe kasutatavust puudutavatel skaaladel kõrgemalt kui vigadega klippide puhul.
The aim of this thesis was to study the attitudes towards the usability and aesthetics of a web application.
Vaadeldakse kasutajate hinnanguid veebirakenduse kasutatavusele ja esteetilisusele.
On the other hand it is found that the participants changed some of their opinions over the time of participating in the experiment which arises some new fields for research.
Sellest asjaolust tulenevalt leiti, et kasutajate hinnangud erinesid teataval määral olenevalt sellest, kas klippide hindamine toimus eksperimendi alguses või lõpus.
In general it is emphasised that the overall evaluation is not solely based on the opinions of usability but also the attitudes towards aesthetics play an important role.
Nii käesolevas uurimuses püstitatud hüpoteeside kinnitamine kui ka lisaks sellele leitud uurimistulemused täiendavad HCI teemavaldkonda ja kokkuvõtlikult rõhutatakse, et kasutajate hinnang tootele ei kujune vaid sellest lähtuvalt, kui kasutatavaks veebirakendust peetakse, vaid olulised on ka esteetilised aspektid.
Secondly an experiment was conducted to gather the opinions about the aesthetics and usability of a web application.
Teiseks muudeti eksperimendis klippide esteetilisust.
Therefore an Adobe Flash based web application was developed that consisted of 18 playful interactive clips that differed from each other by the combination of three variables each involving aesthetics or usability.
Uurimuse jaoks muudeti süstemaatiliselt kasutatavust ja esteetilisust puudutavaid muutujaid ning iga klipp sisaldas ühte kombinatsiooni nendest muutujatest.
It was also found that on the aesthetics scales the 3D clips were generally rated higher than 2D clips.
Esteetilisust mõõtvatel skaaladel hinnati üldiselt positiivsemalt kolmemõõtmelisi klipikombinatsioone ja negatiivsemalt kahemõõtmelisi.
Validated results are used for various purposes such as: is it more valuable to buy prebuilt computer or customizing it by purchasing individual components, whether is it better to acquire it from general electronics retail chains or from specialized computer stores, whether to buy components from abroad or from Estonia.
Valideeritud jõudlusteste ning tulemusi kasutatakse erinevatel eesmärkidel nagu: kas osta eelkomplekteeritud või komponentidena arvutit, kas seda soetada jaekaubanduskettidest või spetsialiseerunud firmadest, kas osta komponente välismaalt või Eestist.
The theoretical part in the work gives a brief overview of the structure of the system in the component level, where more detailed approach is given and what is evaluated, and what are benchmarking tests.
Töö teoreetilises osas antakse lühike ülevaade arvuti struktuurist komponentide tasemel, kus piiritletakse täpsemalt, mida uuritakse, ja kirjeldatakse, mis rakendused on jõudlustestid.
Comparison of Benchmarks for Aiding Home Users in Computer Purchases
Lauaarvuti komplekteerimine kodukasutajale jõudlustestide tulemuste põhjal