natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Domestic cats were more often seropositive than purebred cats, and significant differences between seroprevalences in different cat breeds were also found.
Tõutud kassid olid sagedamini seropositiivsed kui tõukassid ja tõugudevahelises seroprevalentsuse võrdluses esinesid olulised erinevused.
Adult age, outdoor access and hunting being significant risk factors indicate that most T. gondii infections are acquired postnatally, and owners could prevent their cats from becoming infected with T. gondii.
Kuna täiskasvanuiga, väljas käimine ja jahipidamine olid olulised riskifaktorid, on enamik T. gondii infektsioone pärast sündi omandatud ning omanikud saaksid vältida oma kasside nakatumist T. gondiiga.
Significant risk factors for T. gondii seropositivity included adult age, outdoor access, and hunting.
Toxoplasma gondii seropositiivsuse oluliste riskifaktorite seas olid täiskasvanuiga, väljas käimise võimalus ja jahipidamine.
The study shows that T. gondii antibodies are highly prevalent in domestic cats in Estonia.
Uuring näitab, et T. gondii vastased antikehad on kassidel Eestis väga levinud.
The aims of this cross-sectional study were to estimate the prevalence of anti-T. gondii antibodies in pet cats and shelter cats, and to determine and evaluate risk factors for T. gondii infections in cats in Estonia.
Käesoleva läbilõikeuuringu eesmärkideks olid T. gondii vastaste antikehade levimuse hindamine kodu omavatel ja varjupaigas elavatel kassidel ning T. gondii infekstiooni riskitegurite kindlakstegemine ja hindamine.
Surplus blood samples originally taken for other diagnostic purposes, accompanied by questionnaires with information about the cats, were collected.
Koos kasside andmeid sisaldavate küsimustikega koguti 2013. aasta jooksul proove, mis jäid üle muudel eesmärkidel võetud vereproovidest.
The cat is considered to be the most important host species from an epidemiological point of view.
Kassi peetakase epidemioloogia seisukohast T. gondii olulisimaks peremeesliigiks.
Epidemiological information on T. gondii infections in cats in Estonia has been lacking.
Kassidel Eestis pole siiani epidemioloogilisi toksoplasmaalaseid uuringuid teostatud.
This work could be used to make changes to the Forest Act and legislation for shortening rotations and increasing productivity of forests.
Antud tööd on võimalik kasutada metsaseaduses ja normatiivaktides muudatuste tegemiseks, mis tooksid kaasa raieringi lühenemise ning metsa suurema tootlikkuse.
The aim of this study is to analyze maturity diameters for regeneration cuttings.
Käesoleva uurimuse eesmärgiks on välja selgitada küpsusdiameetrid uuendusraiete teostamiseks.
These new minimum diameters for regeneration cuttings will add 12.72 million m3 of mature forests to Scots pine stands, 5.55 million m3 of mature forests to Norway spruce stands and 4.37 million m3 of mature forests to silver birch stands.
Selliste uute minimaalsete raiet lubavate diameetrite rakendamisel lisanduks küpset metsa 1A, 1. ja 2. boniteediklassi männikutes 12,72 milj. m3 , kuusikutes 5,55 milj. m3 kaasikutes 4,37 milj. m3 .
Analysis of maturity diameters in Scots pine, Norway spruce and silver birch stands
Küpsusdiameetri analüüs männi- , kuuse- , ja kasepuistudes
The mean diameters for different site quality classes are determined for that purpose.
Selleks selgitatakse välja puistute rinnasdiameetrite keskmised väärtused erinevate boniteediklassidega puistute näitel.
In silver birch stands is advised to change the minimum diameter for regeneration cuttings to 23 cm in site quality class 1A, to 22 cm in site quality class 1 and to 21 cm in site quality class 2.
Kaasikutes leiti, et uueks soovitatavaks raiet lubavaks diameetriks võiks olla 23 cm 1A boniteediklassis, 22 cm 1. boniteediklassides ning 21 cm 2. boniteediklassis.
In Norway spruce stands is advised to change the minimum diameter for regeneration cuttings to 22 cm in site quality classes 1A and 1 and to 23 cm in site quality class 2.
Kuusikutes leiti, et uueks soovitatavaks raiet lubavaks diameetriks võiks olla 22 cm 1A ja 1. boniteediklassis ning 23 cm 2. boniteediklassis.
The results of analysis show that in Scots pine stands is advised to change the minimum diameter for regeneration cuttings to 24 cm in site quality classes 1A, 1 and 2.
Männikutes leiti, et uueks soovitatavaks raiet lubavaks diameetriks võiks olla 24 cm 1A, 1. ja 2. boniteediklassis.
Scots pine, Norway spruce and silver birch stands on fertile soils are compared.
Võrreldakse viljakamates boniteediklassides männi-, kuuse- ja kasepuistuid.
Under favourable conditions the disease can destroy whole potato foliage and cause significant yield losses.
Soodsates keskkonnatingimustes võib see haigus hävitada kogu kartuli lehestiku ning põhjustada seeläbi märkimisväärseid saagikadusid.
The observations were carried out twice a week after the emergence of first early blight symptoms.
Kuivlaiksuse vaatlusi viidi läbi kaks korda nädalas pärast esimeste haigussümptomite ilmumist.
Potato early blight, caused by pathogens Alternaria solani and Alternaria alternata, is one of the most common potato foliar diseases in many potato growing regions.
Kartuli kuivlaiksus, mida põhjustavad patogeenid Alternaria solani ja Alternaria alternata, on üks enamlevinumaid kartuli lehestiku haigusi paljudes kartulikasvatus piirkondades.
Analysis of AUDPC values showed that most of the varieties turned out to be resistant or medium resistant to early blight.
AUDPC väärtuste analüüsi tulemuste põhjal osutusid enamik sorte resistentseteks või keskmiselt resistentseteks.
Potato early blight on different potato varieties
Kuivlaiksus erinevatel kartulisortidel
The purpose of this research was to evaluate the early blight susceptibility within breeding company Agrico varieties in Estonian conditions and to compare them with local varieties.
Antud uurimustöö eesmärk oli hinnata Hollandi sordiaretusfirma Agrico sortide kuivlaiksuse vastuvõtlikust Eesti oludes ning võrrelda neid kohalike sortidega.
The trial was set up in Einola Farm with 20 different potato varieties and breeding lines.
Katse rajati Einola talus koos 20 erineva sordi ja aretisega.
The most susceptible were the local Estonian varieties ’Reet’ and ’Teele’, there were no similar examples among Agrico varieties.
Kõige vastuvõtlikumaks osutusid Eesti sordid ’Reet’ ja ’Teele’, Agrico sortide seas sarnane näide puudus.
Yet, there is no information about their early blight susceptibility.
Sortidega kaasa tulevates sordikirjeldustes puudub aga informatsioon kuivlaiksusele vastuvõtlikkuse kohta.
The early blight observations in this trial were complicated, because most of the varieties were infected later on the season by late blight (P. infestans).
Suurima saagi moodustasid hilisemapoolsed sordid ’Manitou’ ja ’Ambition.’ Kuivlaiksuse vaatlused sellel katseaastal olid raskendatud, kuna enamik sorte nakatus hooaja lõpupoole kartulilehemädanikku (P. infestans).
Although the results showed that most of the varieties included were quite resistant, however, none of the varieties were one hundred per cent uninfected.
Kuigi antud katse tulemuste põhjal ei osutunud enamik sorte kuivlaiksuse suhtes vastuvõtlikuks, nakatusid kõik sordid siiski mingil määral kuivlaiksusesse Kartuli kuivlaiksusekindluse ja mugulasaagi vahel olulised erinevused puudusid.
Estonian potato growers are interested to grow potato varieties that are imported from Western Europe and their concern is based on quality and crop yield.
Keemilise tõrje puudumisel võivad saagikaod ulatuda 70 – 80 %-ni. Eesti kartulikasvatajad on huvitatud Lääne – Euroopast imporditud kartulisortide kasvatamisest, kuna neil sortidel on sageli mõningad eelised nagu näiteks suurem saagikus ja parem kvaliteet.
During the last decade, companies in the field of cereal manufacturing have expanded and changed their production more effective.
Teraviljatootmisega tegelevad ettevõtted on viimasel kümnendil tootmist laiendanud ning efektiivsemaks muutnud.
More and more rental lands are used and therefore different risks emerge.
Kaasatud on üha enam rendimaid, mille kasutamisega tekivad erinevad riskid.
Quantitative describing statistic’s method is used.
Eesmärgi täitmiseks kasutatakse kvantitatiivset kirjeldava statistika uurimismeetodit.
Non-parametric test showed enough differences between researched groups.
Mitteparameetrilise test väljendas piisavalt tõendatud erinevusi võrreldavate gruppide vahel.
In order to evaluate possible changes in economic results, financial analysis is going to be carried out with the example of Estonian cereal products.
Hindamaks võimalikku majandusnäitajate muutust, viiakse töös läbi finantsanalüüs Eesti teraviljatootjate näitel.
Additionally, simplified matching method and ratio’s analysis is used evaluating economic results.
Lisaks kasutatakse lihtsustatud sobitamistehnikat ning suhtarvude analüüsi majandustulemuste muutuse hindamiseks.
Financial ratio analysis brings out that influenced group’s change of indicator is positive.
Finantssuhtarvude analüüsist selgub, et näitajate muutus on mõjutatud grupil postitiivne.
According to the results, the decrease in farm lands has affected a big number of companies.
Tulemustest selgub, et toetusõigusliku põllumajandusmaa vähenemine on toimunud oluliselt arvul ettevõtjatel.
The aim of this thesis is to evaluate the influence of land resource’s decrease in the example of companies that use over 50% of rental lands and how does it affect their economic results.
Töö eesmärk on hinnata viimastel aastatel üle 50% rendimaa osakaaluga ettevõtete maaressursi vähenemise mõju ettevõtete majandustulemustele.
If controlling the hypothesis, it is clear that the changes of ratio’s levels is not even between groups.
Hüpoteeside kontrollil on näha, et suhtarvude tasemete muutus ei ole gruppidel võrdne.
The subject of hypothesis for this thesis is Farmbalt OÜ.The overall number of Farmbalt’s rental lands might decrease soon.
Käesoleva töö eesmärgi ja probleemipüstituse aluseks on Farmbalt OÜ, mille rendimaad võivad lähiajal oluliselt väheneda.
The evaluation of economic results that are conditioned from farm land changes
Maaressursi muutusest tingitud majandustulemuste hindamine
Furthermore, it is going to be examined how economic results’ level changes in two groups and is it similar or different.
Tulemuste võrdlemine viiakse läbi kahes grupis ning kontrollitakse hüpoteesi kas kogumite majandusnäitajate tasemete muutus on kahes grupis samasugune või erinev.
The data used in this Bachelor’s thesis is collected during last ten years by owner of the single-family house.
Töös kasutatud andmed on kogunud eramu omanik kümne aastase perioodi jooksul alates 2006. aastast.
Analysis of Geothermal Heat Pump Performance in Heating System of Family House
Ühepereelamu maasoojuspumba küttesüsteemi töö analüüs
It is known to author that this Bachelor’s thesis is unique because of the lenght of the research and no other person in the university has yet done such kind of research.
Käesolev töö on huvitav, sest autorile teadaolevalt ei ole keegi teine avalikult sellist analüüsi läbi viinud.
The result of this thesis was that installed ground source heat pump was even more effective than the producer claimed based on their various testings.
Töö tulemustest selgub, et soojuspump on paigaldatud õigesti ja soojustegur on kõrgem, kui soojuspumba tootja seda seadme puhul testide tulemusi aluseks võttes väitis.
The aim of this thesis is to inform readers with interest about ground source heat pumps and describe how effective this kind of heating system really is.
Töö eesmärgiks on avardada maasoojuspumpadest huvitatute silmaringi ja näidata, kui efektiivselt seadmed töötavad.
This Bachelor’s thesis describes the performance of ground source heat pump in family house heating system.
Käesolev bakalaureusetöö kirjeldab maasoojuspumba tööd kümne aasta jooksul ühes Harjumaal asuva eramu küttesüsteemis.
It means that the ground source heat pump with its ground collector was correctly calculated before installation.
Sellest tulenevalt saab järeldada, et esialgsed arvutused eramu soojusvajaduse kohta olid korrektsed.
Interesting nuance in this thesis is that the house owner made full renovation of the house and its heating system.
Bakalaureusetöö teeb veel huvitavamaks nüanss, et viimasel kahel aastal on soojuspump töötanud juba renoveeritud hoones.
After editing data the author made charts to describe the performance of heat pump during ten year period, made analysis for Coefficent of Performance (COP) and compared it with ground and outside temperatures, because these are the key factors from which the COP depends of.
Andmete töötlusel on määratud neli perioodi aasta vältel ja nende kohta välja arvutatud keskmised soojustegurid ning vormistatud graafikud.
This Bachelor’s thesis should be a good material for people who have serious interests in ground source heat pumps and helps them to make their decisions.
Töö viimases jaotises väljapakutud lahenduste põhjal oleks võimalik antud uurimust jätkata veel põhjalikumalt, aga sellisel kujul võiks bakalaureusetööst kasu olla üliõpilasele või lihtsalt valdkonnast huvitatud inimesele, kes soovib tõestust maasoojuspumba efektiivse toimimise kohta.
1000 people in Estonia replied to the survey.
Uuringus osales 1000 inimest üle Eesti.
Information and communication technologies (ICTs) affect our travel behaviour.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT-d) mõjutavad meie reisikäitumist.
According to sociodemographic features the respondents whose main spoken language at home is Estonian find important to use ICT.
Sotsiaaldemograafiliste tegurite põhjal selgus, et need vastajad, kelle kodune keel on eesti keel, peavad normi oluliseks.
Results show that people who are aware of environmental problems also support the norm of using ICT.
Tulemustest selgub, et need inimesed, kes teadvustavad endale erinevaid keskkonnaprobleeme, avaldavad ka kõrget toetust IKT kasutamise normile.
This thesis is very accurate because e-services are becoming more and more important and have great influence on people’s behaviour and attitudes.
Käesoleva magistritöö teema on väga ajakohane, kuna e-suhtlus muutub üha tähtsamaks ja inimeste hoiakud avaldavad virtuaalsele suhtlemisele ja reisimisele olulist mõju.
A survey was conducted to find out the support to a personal norm "I feel obligation to use information technologies (e.g. Skype) to reduce environmental load from transportation".
Magistritöös analüüsitakse KesTeRisk (2015) uuringus osalenute toetust isiklikule normile „Ma tunnen kohustust kasutada infotehnoloogilisi lahendusi (nt Skype), et vähendada liiklemise ja reisimisega kaasnevat keskkonnakoormust".
The norm of using ICT for environmentally friendly traveling according to psychological factors
IKT kasutamise norm reisikoormuse vähendamiseks psühholoogiliste tegurite põhjal
The purpose of the thesis was to examine which factors influence the norm of using IT solutions to reduce the environmental load from transportation.
Töö eesmärk oli uurida, millised tegurid mõjutavad inimese kohusetunnet kasutada infotehnoloogilisi lahendusi, et vähendada liiklemise ja reisimisega kaasnevat keskkonnakoormust.
The norm of using ICT for environmentally friendly traveling is influenced by psychological factors, like attitudes and beliefs.
IKT kasutamise norm sõltub ka psühholoogilistest teguritest.
Green network is first and foremost a planning measure to balance land use interests.
Rohevõrgustik on eelkõige planeerimismeede erinevate maakasutuse huvide tasakaalustamiseks.
In summary, it can be said that green network is addressed in greater detail in spatial planning documents.
Kokkuvõtlikult võib öelda, et rohevõrgustiku teemat käsitletakse kõige laiemalt ruumilise planeerimise dokumentides.
If a document at the local level is missing a green network reference, then generally its goals are supplemented by the regional and/or national development strategies.
Rohevõrgustiku viite puudumisel kohaliku tasandi dokumendis, kompenseerivad seda valdkonda üldjuhul piirkondliku ja/või riikliku valitsemisala arengustrateegiaid.
Case study of Harku Municipality confirmed that the most common instrument for implementing the goals of green network is planning.
Harku valla juhtumianalüüs kinnitas, et levinumaks rakendusinstrumendiks rohevõrgustiku eesmärkide elluviimisel on planeering.
Quantitative and qualitative content analysis methods are used to investigate how green network has been addressed in documents at the national, regional and local governance levels.
Töö meetodina kasutatakse kvantitatiivset ja kvalitatiivset kontentanalüüsi, valikus on riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi dokumendid.
The results of this thesis suggest that in future, the comprehensive plan of Harku Municipality should place greater emphasis on regulating the ecosystem services offered by green network, e.g. maintaining the quality of drinking water and providing protection against noise, odour and visual pollution, as these topics are considered important by municipality and stakeholders.
Harku valla üldplaneeringus võiks aga edaspidi enam rõhutada rohevõrgustiku poolt pakutavate ökosüsteemiteenuste käsitlusele, nt joogivee kvaliteedi säilitamisele, müra-, lõhna- ja visuaalse reostuse kaitse teemadele, kuna antud teemasid peetakse oluliseks valla esindajate ja asjaliste poolt.
Reflection of green network, relation to ecosystem services and policy instruments in sectoral policies and legislation: case study of the Harku Municipality
Rohevõrgustiku käsitlus, seosed ökosüsteemiteenustega ja rakendusinstrumendid valdkondlikes arengudokumentides ja õigusaktides: Harku valla juhtumianalüüs
The aim of this thesis was to analyse the approach to green network and the way it is connected to ecosystem services and to determine the instruments used for implementing policies in related strategy papers and legislation, using Harku Municipality as a case study.
Uurimistöö eesmärgiks on analüüsida Harku valla näitel rohevõrgustiku käsitlust, seoseid ökosüsteemiteenustega ja välja selgitada poliitika rakendamise instrumente seonduvates strateegiadokumentides ning õigusaktides.
In this thesis, the strategic documents and legislation of the domains relevant to Harku Municipality are analysed.
Töös analüüsitakse Harku valla kontekstis oluliste valdkondade arengudokumente ja õigusakte.
This enables an examination of the planning and maintenance of network, the negative effects of spatial planning and construction on the green network and ways of preventing and mitigating negative impacts on the municipality.
Juhtumianalüüsiks valitud Harku vald esindab üle-euroopalises projektis IMAGINE Tallinna eeslinnalist piirkonda, võimaldades uurida valla rohetaristu kavandamist ja hoidmist, ruumilisest planeerimisest ja ehitamisest tulenevat negatiivset mõju rohevõrgustikule ning surve ennetamise ja leevendamise võimalusi.
Information system of dendrometric models and data a tool for modeling of forest growth
Takseermudelite ja andmestike infosüsteem puistu kasvukäigu modelleerimiseks
The results obtained from the research support the similar studies conducted in the past by other countries and institutions.
Uurimistööst saadud tulemused toetavad varasemaid samalaadseid uuringuid, mis on läbi viidud teiste riikide ja institutsioonide poolt.
Theoretical studies notionally coincide and are in compliance with the general understandings in the purposefulness of environmental protection.
Teoreetilised käsitlused on tinglikult kattuvad ning kooskõlas üldiste arusaamadega keskkonnakaitse eesmärgipärasuses.
One of the largest substance groups is nitrogen compounds, which in parallel are also the main initial source of eutrophication of the Baltic sea.
Üheks suurimaks ainegrupiks on lämmastikuühendid, mis paralleelselt on ka Läänemere eutrofeerumise peamiseks algallikaks.
The present thesis gives an indication of the existing problem to the institutions connected with the field and thus an opportunity to evaluate the implementation of the necessary measures to minimise negative effects.
Käesolev uurimistöö annab indikatsiooni probleemi olemasolust valdkonnaga seotud institutsioonidele ning seeläbi võimaluse hinnata vajaminevate meetmete rakendamist negatiivsete mõjude minimeerimiseks.
The obtained results can be used in a further detailed analysis of the environmental status of the Baltic Sea.
Saadud tulemusi saab kasutada Läänemere keskkonnaseisundi edasiseks detailsemaks analüüsiks.
When combined, their influence is notably higher and their overall impact on the area is more extensive than when observed separately.
Koosmõjus on survetegur märkimisväärselt suurem ning nende kogumõju piirkonnale ulatuslikum, kui survetegureid eraldi vaadeldes.
Physical effects of the explosion immediately manifest themselves in the area, and their impact factors are relatively well evaluated.
Plahvatuse füüsikalised mõjutused avalduvad piirkonnale koheselt ja selle survetegurid on suhteliselt hästi hinnatavad.
The aim of the current research paper is to describe the influence that blasting of explosives has on the ecosystem of the Baltic Sea and develop recommendations on minimising this impact.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on kirjeldada veealuse lõhkematerjali plahvatuse mõju Läänemere ökosüsteemile ja välja töötada soovitused selle mõju vähendamiseks.
The human activity generates number of different pressures and impacts on the Baltic Sea and its catchment area, such as eutrophication, hazardous substances, marine litter, underwater noise, seabed disturbance, overfishing, and introduction of alien species.
Läänemerele ja selle valgalale avaldab inimtegevus mitmeid erinevaid surveid, milleks on eutrofeerumine, ohtlikud ained, merepraht, veealune müra, merepõhja häiringud, kalade ülepüük ja võõrliikide lisandumine.
To attain the objectives of the thesis, corresponding scientific publications were analysed and on-site observations, measurements, and collection of research material for comparison were performed in the Estonian territorial waters in 2019 in two different areas: near Saaremaa and in the Bay of Tallinn.
Töö eesmärkide saavutamiseks teostati vastava teadusliku kirjanduse analüüs ja viidi Eesti territoriaalvetes 2019 aastal läbi paikvaatlused, mõõtmised ja uuritava võrdlusmaterjali kogumine kahes erinevas piirkonnas Saaremaa lähistel ja Tallinna lahes.
The Estonian Marine Institute of Tartu University and different subdivisions of the Navy were involved to conduct the research.
Uurimistöö teostamiseks olid kaasatud Tartu Ülikooli Eesti mereinstituut ja Mereväe erinevad struktuuriüksused.
In addition, after the explosion, several chemical compounds are also released, which can impact the aquatic environment for a long time.
Lisaks eraldub plahvatusjärgselt veel mitmeid keemilisi ühendeid, mis veekeskkonda pikemaajaliselt mõjutavad.
The collected water chemistry samples as a material for comparison were analysed in the chemical laboratory of the Estonian Marine Institute of Tartu University.
Võrdlusmaterjalina kogutud veekeemia proovid analüüsiti Tartu Ülikooli Eesti mereinstituudi keemialaboris.
Environmental consequences of underwater explosion of explosives in the Baltic Sea
Lõhkematerjali plahvatuse mõju Läänemere keskkonnaseisundile
In the course of the research, short-term and long-term negative influence of blasting underwater explosives on the marine environment and biota were described.
Uurimistöö käigus õnnestus kirjeldada veealusel lõhkematerjali plahvatusel nii lühi- kui pikaajaajaline negatiivne mõju merekeskkonnale ja elusloodusele.
In addition to the physical factors, like a shockwave and noise, there are also chemical ones, such as hazardous substances and nutrients, which are released into the water at the blast of the explosives.
Uurimistöös käsitletakse veealuse lõhkematerjali plahvatusega seotud survetegureid merekeskkonnale, milleks on plahvatuse füüsikaliste tegurite (lööklaine, müra) kõrval ka keemilised nagu ohtlikud ained ja lõhkematerjali plahvatusel vette eralduvad toiteained.
The test results were processed with statistical equations, results were analyzed and conclusions were made.
Katsetulemused töödeldi statistiliste valemitega, tulemusi analüüsiti ja tehti vastavaid järeldusi.