natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whistleblowing and possibilities to establish its reporting channel in Estonian local governments
Vihjeandmine ja selle teavitusliini loomise võimalused Eesti kohalikes omavalitsustes
Estonian local governments must also comply with the requirements of the directive and set up reporting channels for whistleblowing.
Eesti kohalikud omavalitsused peavad samuti direktiivist tulenevaid nõudeid täitma ning teavitusliinid vihjeandmiseks looma.
Whistleblowing and protection of the whistleblower is not regulated in Estonia.
Vihjeandmine ehk väärkäitumisest teavitamine ning vihjeandja kaitse on Eestis tervikuna reguleerimata.
According to the respondents, the most appropriate information line in the local government would be external reporting channel where independent people outside the organization deal with the tip.
Kõige sobivam teavitusliin vastajate hinnangul kohalikus omavalitsuses oleks asutuseväline vihjeliin ning vihjemenetlusega tegelevad organisatsioonivälised sõltumatud isikud.
The duration of the test period was 45 days.
Kogu katseperioodi pikkuseks oli 45 päeva.
As a result of the analyzes, it was determined that there are differences between the two test batches, but they are not large enough to be statistically significant.
Analüüsi tulemusel selgus, et kahe katsegrupi vahel esinevad erinevused, kuid need pole piisavalt suured, et neid saaks statistiliselt olulisteks pidada.
This method is used daily as the standard procedure in the company.
Nimetatud pakkimissüsteem on ettevõttes kasutusel igapäevaselt.
This topic would require further research, using a shipping container as the storage environment and a 2,5 month test period.
Antud teema vajaks edaspidist uurimist, kui kasutatakse ladustamiskeskkonnana merekonteinerit ning katseperioodi pikkuseks võiks olla 2,5 kuud.
In the case of the second batch, the material was allowed to cool for 12 hours before packaging.
Teise grupi puhul lasti materjalil enne pakkimist 12 tundi jahtuda.
Nevertheless, the company was recommended to allow the material to cool for at least 12 hours before packaging, because the cooled material displayed more stable performance during the test, ensuring better strength properties during the entire delivery period.
Ettevõttele soovitati siiski jahutada materjali enne pakkimist vähemalt 12 tundi, kuna jahutatud materjal käitus katse jooksul oluliselt stabiilsemalt, tagades paremad tulemused tugevusomadustes kogu tarneperioodi jooksul.
To achieve the goals, two test baches were formed.
Eesmärgi saavutamiseks koostati kaks katsegruppi.
The goal of this work was to determine whether packaging uncooled material causes a significant reduction in quality properties compared to packaging cooled material, and to give recommendations to the company for achieving better results.
Töö eesmärgiks oli välja selgitada, kas jahutamata materjali pakkimise tulemusel langevad materjali kvaliteediomadused oluliselt rohkem kui jahutatud materjali puhul ning lähtuvalt sellest anda ettevõttele soovitusi parema kvaliteedi saavutamiseks toodangu tarnimisel.
After every 9 days, a single pack from each batch was opened, and the moisture content, modulus of rupture, modulus of elasticity and compressive strength was determined for plywood sheets from the top, middle and bottom layers of the pack.
Iga üheksa päeva tagant avati mõlemast grupist üks pakk ning määrati pealmises, keskmises ja alumises kihis olevate vineeritahvlite niiskussisaldus, paindetugevus, elastsusmoodul ja survetugevus.
Effect of packaging conditions on the physical and mechanical properties of birch plywood during the delivery period based on UPM-Kymmene Otepää AS
Pakketingimuste mõju kasevineeri füüsikalistele ja mehaanilistele omadustele tarneperioodi jooksul UPM-Kymmene Otepää AS näitel
In the case of one batch, plywood was packaged uncooled, immediately after production.
Ühe grupi puhul pakendati vahetult tootmisest tulnud jahutamata vineer.
For both test batches, 5 packs of plywood were put together and transported to the end product warehouse.
Mõlema katsegrupi tarbeks koostati viis vineeripakki, mis toimetati valmistoodangulattu.
This master’s thesis investigates how the packaging temperature affects the physical and mechanical properties during the delivery period of LNG-plywood manufactured at the UPM-Kymmene Otepää AS plywood factory.
Käesolev magistritöö uurib, kuidas mõjutab UPM-Kymmene Otepää AS-i vineeritehases toodetud LNG-vineeri temperatuur pakendamisel nimetatud materjali füüsikalisi ja mehaanilisi omadusi tarneperioodi jooksul.
Thinning had negative effect on wood quality and carbon stock as well.
Harvendamine vähendas lisaks selle ka metsasisest süsinikuvaru ning puidu kvaliteeti.
Research objective was to find out what these negative aspects are and how to mitigate them.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli teada saada, millised negatiivsed mõjud kaasnevad hooldusraietega ning kuidas neid tegureid oleks võimalik leevendada.
This was mostly caused by reduction of structural variety, cover and dead trees.
See oli sageli põhjustatud puurinde liigse ühtlustumise, surnud ja surevate puude kadumise või vähenenud varjulisuse tõttu.
These changes may be beneficial economically and support the lives of many species, but they can also have negative effect on forests.
Hooldusraiete poolt tekitatud muutused metsades võivad soodustada paljude liikide elutingimusi ja olla metsa tervislikule seisundile positiivsed, kuid nendega võivad kaasneda ka ebasoodsad mõjud.
However, these manmade changes in forest ecosystem have effect on biodiversity, infection and carbon stocks.
Need raied mõjutavad kogu metsa ökosüsteemi ning sealhulgas elustikku, patogeenidele levikut ning süsinikuringet.
These aspects can be reduced when thinning takes place in winter or when stumps are worked with special tools.
Nende tegurite leevendamiseks soovitasid uuringud teha raieid talvisel ajal või kasutada selleks spetsiaalseid vahendeid nii väikese- kui ka suurediameetriliste kändude hooldamisel.
Results showed that thinning is indeed beneficial for a lot of species, but there are also sensitive species that respond negatively to thinning.
Kirjanduses avaldatu näitas, et suurele osale elustikust on harvendus positiivse mõjuga, kuid on ka tundlikke liike, kelle elutingimused halvenevad hooldusraiest tulenevatest häiringutest.
Therefore rate of mortality was increased especially in first few years because trees did not have time to recover from mechanical damage done by machines.
Metsakahjustuste uuringud näitasid, et harvendamine muudab puid vastuvõtlikumaks seenpatogeenidele ja putukakahjustustele ning suurendab neist tuleneva suremuse kasvu, eriti esimestel aastatel peale raiet, kui puud polnud jõudnud veel raie tekitatud mehaanilistest vigadest taastuda.
Negative effects of forest thinning and the mitigation option
Hooldusraietega kaasnevad negatiivsed tegurid ja nende leevendamis võimalused
These results show that thinning has some negative effects and they should be considered when used in management plans.
Kirjanduse põhjal võib kokkuvõtlikult öelda, et harvendusega kaasnevad negatiivsed tegurid, mida peab metsade majandamisel kindlasti arvesse võtma.
Thinned forests were also preferred by moose.
Hõredamat puistut eelistas ka põder, kes on oma tegevusega võimeline puistut kahjustama.
Thinning is essential part of forest management.
Hooldusraied aitavad suurendada metsast saadavat kasumit.
Following study uses global research to summarize negative effects of thinning and looks for ways to mitigate them.
Sellele küsimusele vastuse saamiseks uuriti järgnevas lõputöös kogu maailma boreaalse- ja parasvöötme kohta avaldatud teaduskirjanduse tulemusi, eeskätt keskendudes hooldusraiete negatiivsetele mõjudele.
Variety of tree species is also beneficial when it comes to keeping stand safe from infections.
Puistu liigilist mitmekesisust tuleks ka hoida, kuna üheliigilised puistud on vastuvõtlikumad negatiivsetele mõjudele.
Absence of variety is negative for species diversity and before thinning it was advised to use territorial strategy that takes its species needs into consideration.
Üldpõhimõttena võis uuringute põhjal järeldada, et suurel pinnal ühesuguste majandamisvõtete kasutamine vähendab mitmete liikide elupaikade arvu ning soovitav on kasutada mitmekesisemaid majandamisviise.
Nevertheless, the topic is new and actual.
Seega on teema uudne ja aktuaalne.
From December 2017 to January 2018 author visitied 16 caves.
Töö autor külastas detsembrist 2017 – jaanuar 2018 16 koobast.
5149 specimens were collected/observed and 60 species/groups were identified.
Kirjeldamiseks koguti/vaadeldi 5149 isendit, määrtuid oli 60 liiki/rühma.
In Northern Estonia 6 caves and in Southern Estonia 10 caves were visited.
Põhja-Eestis külastati 6 koobast ja Lõuna-Eestis 10 koobast.
The number of species varied from 7 to 22 species, with average 13.25 species.
Sedastatud liikide arv varieerus 7-st kuni 22 liigini, keskmiselt 13,25 liiki.
In caves, hibernating arthropods have been mentioned in various publications of different organism groupes: butterflies (e.g. Viidalepp & Remm 1996, Õunap & Tartes 2014), spiders (Vilbaste 1987), fungus gnats (Kurina 1996).
Koobastes talvituvate lülijalgsete kohta leidub märkeid erinevaid organismirühmi käsitlevates töödes: liblikad (Viidalepp & Remm 1996, Õunap & Tartes 2014), ämblikud (Vilbaste 1987), seenesääsklased (Kurina 1996).
The number of specimens from the caves that were collected or observed varied from 70 to 947, with average 322 specimens.
Uuritud koobastest kogutud või vaadeldud isendite arv varieerus 70-st kuni 947, keskmiselt 322 isendit.
The higher number of species was collected in the Kalmistu outcrop cave (22 species) that is in accordance with earlier published data.
Kõige liigirikkamaks koopaks osutus Kalmistu paljandi koobas Tartus (22 liiki), mis on kooskõlas varasemate publitseeritud andmetega.
Hibernation of arthropods, including insects are not complexly investigated in Estonia.
Eestis pole komplekselt uuritud talvituvaid lülijalgseid sh putukaid.
To describe the species diversity and similarity in different caves, three indexes were applied: the Sørensen Similarity index, the Jackknife 2 and the Chao 1 index.
Kasutati 3 indeksit - Sørenseni sarnasusindeksit, Jackknife 2 ja Chao 1 indeksit.
Hibernating Arthropods in the Estonian caves
Eesti koobastes talvituvad lülijalgsed
This can be explained by the fact that the Kalmistu outcrop cave is surrounded by more diversified vegetation and there is a species-rich and mosaic cemetery landscap nearby.
Seda võib seletada asjaoluga, et Kalmistu paljandi koopa suuava, mis on suunatud Emajõe poole, on ümbritsetud suhteliselt mitmekesise taimestikuga, samuti on paljandi kohal liigirikas ja maastikuliselt mosaiikne kalmistu.
The research confirmed that the cave size is not determinative to the species richness that depends obviously on diversity of the vegetation.
Uurimistöö käigus selgus, et koopa suurus pole liigilise kooseisule määrav, oluline on koopa ümbruses oleva taimestiku mitmekesisus.
In North-Estonia, caves are larger than in SouthEstonia but in South-Estonia there were more species that could explain by lower human impact and more diversified vegetation.
Kuigi Põhja-Eesti koopad on suuremad kui LõunaEesti koopad, siis liigiline koosseis oli Lõuna-Eestis suurem.
The aim of this Bachelor’s thesis was to identify the species diversity of hibernating arthropods in Estonian caves.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli sedastada koobastes talvituvate lülijalgsete liigiline koosseis.
Fodder galega (Galega orientalis Lam.) - useful fodder crop or invasive alien plant?
Ida-kitsehernes (Galega orientalis Lam.)- kasulik söödataim või invasiivne võõrliik?
The green biomass yield was smaller in August and in aftermath flowering in September, respectively 22 and 13 t ha-1.
Väikseimad olid haljasmassisaagid augustis ja septembris ädala õitsemise ajal, vastavalt 22 ja 13 t ha-1.
In Lithuania was the same results of crude protein content (185-177 g kg-1).
Samaväärseid tulemusi on saadud ka Leedus tehtud katsete korral (185-177 g kg-1).
Fodder galega is a valuable crop because of high crude protein content (184‒185 g kg-1).
Ida-kitseherne toorproteiini sisaldus oli kõrge (184-185 g kg-1).
The feed value of fodder galega was satisfactory in this trial.
Käesolevas katses oli ida-kitseherne söödakvaliteet rahuldav.
The objective of the investigation was to determine the percentage of weeds in fodder galega stands, yield in different cutting regimes and feeding value.
Põldkatse käigus uuriti ida-kitseherne püsivust taimikus puhaskülvi korral, taimiku saagikust sõltuvalt niite ajast ja sagedusest ning söödaväärtust.
It can be concluded that fodder galega is valuable fodder crop; however it can be invasive to native plants.
Ida-kitsehernes on küllaltki hea söödaväärtusega kultuur, kuid samas võib tema kasvatamisega kaasneda võimalikud ohud kohalikule taimkattele.
The proportion of fodder galega was over 70% of the sward in all cutting regimes.
Katsetulemused näitasid, et ida-kitsehernes on hea katvusega – kõikides katsevariantides ületas ida-kitseherne osatähtsus taimikus 70%.
Fodder galega is high yielding ability, respectively 57 and 60 t ha-1.
Katse tulemused näitasid, et saagikus oli kõrgeim juunis õitsemise ajal ja juulis õitsemise lõpul, kus haljasmassisaagid olid vastavalt 57 ja 60 t ha-1.
This crop has found its place in traditional leguminous fodder crops.
Ida-kitsehernes on Eestis tuntud ja levinud söödakultuur, mis on leidnud endale teiste liblikõieliste söödakultuuride seas kindla koha.
In the spring of 2007 pure mixture of fodder galega cultivar Gale was sown.
Põldkatse rajati ida-kitseherne sordiga ’Gale’.
However, fodder galega is aggressive growth type and therefore can be invasive to native species.
Ühelt poolt võib ida-kitsehernest pidada heaks söödataimeks, kuid looduses naturaliseerudes kujutab ta ohtu meie kohalikele liikidele.
The field trial was conducted in 2012 on brown-pseudopodzolic soil with fifth year of use the sward.
Põldkatse korraldati Valgamaal, Puka vallas, Aakre külas näivleetunud mullal.
The reliability of colorado potato beetles (Leptinotarsa decemlineata Say) population density predictions based on phenological and overwintering data
Kartulimardika (Leptinotarsa decemlineata Say) populatsiooni arvukuse prognoosi võimalikkus Eestis
However, proposals made in sections 1 and 2 should ensure the sustainability of company.
Punktides 1 ja 2 pakutud ettepanekud tagaksid ettevõtte jätkusuutliku toimimise.
Being both an experimental farm as well as a dairy manufacturing farm, Eerika Farm LLC stands out from other companies operating in the same area.
Olles ühel ajal nii katsefarm kui ka piimatootmisettevõte, eristub Eerika Farm OÜ teistest samal alal tegutsevatest ettevõtetest.
Eerika Farm LLC should be the introduction of two separate cost factors instead of a single cost factor, in order to provide a clearer and more specific overview between the outcomes of dairy herd and young stock.
Eerika Farm OÜ võiks võtta kasutusele ühe kulukoha asemel kaks erinevat kulukohta, et tagada selgem ja konkreetsem ülevaade eraldi lüpsi- ja noorkarja kulude osas.
Eerika Farm LLC has a need for new innovative actions, such as the use of renewable energy to reduce the company's costs.
Eerika Farm OÜ-l on vajadus uuteks innovaatilisteks ettevõtmisteks, näiteks taastuvenergia kasutamine ettevõtte kulude vähendamiseks.
Based on the analysis of empirical data in the thesis following research tasks were stated: 1.
Tuginedes empiiriliste andmete analüüsile on bakalaureusetöös täidetud järgmised uurimisülesanded: 1.
The aim of this Bachelor`s thesis was to give an overview of cost accounting of cattle production in Eerika Farm LLC over the period 2010–2012.
Töö eesmärk on anda ülevaade Eerika Farm OÜ veisekasvatuse kuluarvestusest aastatel 2010-2012.
Thus, it is important to investigate how the Eerika Farm LLC company performs its cost accounting.
Seega on oluline uurida, kuidas Eerika Farm OÜ teostab ettevõtte kuluarvestust.
The proposal in the previous section would require of additional investments to expand the farm.
Punktis 2 toodud ettepanek eeldaks lisainvesteeringuid lauda laiendamiseks.
Eerika Farm LLC should consider a perspective that there stays a possibility that the financial support by the University of Life Science will decrease or be eliminated completely in the future.
Eerika Farm OÜ- l tuleks tulevikku silmas pidades arvestada võimalusega, et Maaülikooli toetus väheneb või kaob üldse.
Eerika Farm LLC has an important role in the development of research and student involvement.
Eerika Farm OÜ-l on oluline roll teadustöö arendamisel ning üliõpilaste kaasamisel.
Eerika Farm LLC would be economically wise to consider increasing the number of animals, and thereby increase the total milk production.
Eerika Farm OÜ-l oleks mõistlik kaaluda loomade arvu suurendamist farmis ning seeläbi tõsta ka piima kogutoodangut.
To evaluate the use of cost accounting and to provide suggestions to changes and improvement of cost accounting in Eerika Farm LLC.
Anda hinnang kasutusolevale kuluarvestuse korraldusele ja esitada ettepanekuid kuluarvestuse korralduse muutmiseks ja parendamiseks Eerika Farm OÜ-le.
Eerika Farm LLC has to find feasible ways to enhance the company's exports outside the state borders and the current partners.
Eerika Farm OÜ-l on otstarbekas leida mooduseid tõhustada ettevõtte eksporti väljaspool Eesti piire ja kohalikke tootjaid.
To describe the cost accounting of cattle production records in Eerika Farm LLC; 2.
Selgitada veisekasvatuse kulude arvestust Eerika Farm OÜ-s; 3.
Based on the conclusions of the thesis the author made following suggestions for further improving the company's cost accounting in Eerika Farm LLC: 1.
Toetudes tööst selgunud järeldustele teeb autor teises peatükis ettepanekud Eerika Farm OÜ- le edasiseks ettevõtte kuluarvestuse parendamiseks: 1.
Eerika Farm LLC should implement the classification of costs in more detail in the future.
Eerika Farm OÜ-l oleks vajalik tulevikku silmas pidades muuta kulude liigitamine detailsemaks 9.
According to the objective the theoretical part of the thesis describes the principles of cost accounting.
Antud bakalaureusetöös tõi autor tulenevalt töö uurimisülesandest teoreetilises osas välja ülevaate kuluarvestuse teoreetilistest alustest.
Cost accounting of cattle production in example of Eerika Farm Llc.
Veisekasvatuse kuluarvestuse korraldus Eerika Farm OÜ näitel
Eerika Farm LLC needs to organize information about the spendings of subsidies given by Estonian Agricultural Registers and Information Board (PRIA).
Eerika Farm OÜ-l tuleks korraldada täpne teave PRIA toetuste kulutuste kohta.
Respective design of the transition system is only one phase of the bigger work.
Vastava siirdesüsteemi konstrueerimisega saab läbi vaid üks etapp suuremast tööst.
To accomplish set goal, calculations were done and some models were drawn, on which basis was designed primary transition system for the photobioredactor constructed previously by the same author.
Püstitatud eesmärgi saavutamiseks koostati vajalikud mudelid ja tehti arvutused, mille alusel konstrueeriti esmane siirdesüsteem töö autori poolt varasemalt konstrueeritud fotobioreaktorile.
Design of the transition system for sequestration of CO2 from flue gas into microalgal biomass in a photobioreactor
Siirdesüsteemi konstrueerimine korstnagaasis leiduva süsihappegaasi sidumiseks mikrovetikate biomassi fotobioreaktoris
The most important fo the trasition system was water column height and material of the fuel in the boiler.
Siirdesüsteemi puhul on kriitilise tähtsusega veesamba kõrgus fotobioreaktoris ja põlemise materjal katlas.
Present study concentrates on third biofuel generation, which is based on microalgae, suitability to sequestrate carbon dioxide, which is found in flue gas.
Käesolevas töös keskendutakse kolmanda põlvkonna biokütuste tootmissüsteemile, mis kasutab korstnagaasis olevat CO2.
In literature review we described biofuel generations, flue gas composition, it´s influence on microalgae growth and suitable microalgae for biofuel production and flue gas sequestration.
Töös antakse ülevaade biokütuste liikidest, korstnagaasi koostisest ja korstnagaasi mõjudest mikrovetikate kasvule.
Next phase would be to test and develop the given system and the connected photobioreactor.
Nimelt on edaspidi kavas vastava süsteemi efektiivsuse testimine ja arendamine valitud mikrovetikate kasvatamisel.
The aim of the master´s thesis "Design of the transition system for sequestration of CO2 from flue gas into microalgal biomass in a photobioreactor" was to design transition system, which allows sequestration of carbon dioxide from the flue gas into microalgal biomass.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on konstrueerida siirdesüsteem, mis võimaldab siduda korstnagaasis leiduva süsihappegaasi mikrovetika biomassi.
A Plan of the Stacks of Estonian University of Life Sciences Library
Eesti Maaülikooli raamatukogu hoidla plaan
Analysis of methods of determining the stand age
Puistu vanuse määramise meetodite analüüs
The age of trees is one of the most important variables in forest measurement and forest management.
Puu vanus on metsatakseerimisel ja metsade majandamisel üks olulisemaid tunnuseid.
At first, 20 randomly selected trees were sampled with resistography and secondly, ten trees were simultaneously sampled also by increment borer.
Mõlemalt proovialalt valiti välja 20 juhuslikku puud mida puuriti esmalt resistograafiga, neist omakorda kümnel puul võeti ka puursüdamik juurdekasvupuuriga.
Data used in this study is collected from the trees of naturally regenerated forest stands near to two permanent sample plots (No. 595 and 600 in the Estonian Network of Forest Research Plots).
Töös kasutatud andmed on kogutud puudelt, mis kasvavad kahes loodusliku tekkeviisiga puistus Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükkide 600 ja 595 läheduses.
The study showed that there is no big difference between the stand age determined by different calculation methods, and therefore the current stand age calculation formula in the forest management regulation is not well justified, the classic determination of stand age is simpler and reliable.
Tööst selgub, et erinevate meetoditega arvutatud puistu vanused ei erine suurel määral üksteisest ja tõenäoliselt ei ole praegune seadusest tulenev vanuse arvutamise valem põhjendatud, mistõttu võiks puistu vanuse määramisel kasutada traditsioonilist lähenemist.
Study also showed that using resistography in determining the age of a tree gives biased and unrealistic results.
Lisaks selgus, et puu vanuse määramisel resistograafiga võib saada süstemaatiliselt allahinnatud ja ebarealistlikud tulemused.
It is more evident and easy to determine forest stand age in an even-aged stand because trees are planted or naturally regenerated approximately at the same time.
Puistu vanust on lihtsaim ja täpseim määrata ühevanuselises kultuurpuistus, kus kõik puud on istutatud, külvatud või looduslikult uuenenud enam-vähem samal ajal.
It is important that determination of stand age is more clearly stated in the legislation.
Oluline oleks puistu vanus seaduses selgelt ära defineerida.
The aim of this paper is to analyse different calculation methods for determining stand age and also to find out how to get sufficiently accurate results for determining the age of Scots pine, Norway spruce and silver birch dominated stands.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärkideks on võrrelda erinevaid puistu vanuse määramise viise ning tuvastada, kas resitograafiga on võimalik hariliku männi, hariliku kuuse ja arukase puistute vanust piisava täpsusega määrata.
The most common way to determine the age of a growing tree is by counting its annual tree-rings from the core sample.
Kasvava puu vanust määratakse enamasti juurdekasvuproovilt puu aastarõngaid lugedes.
Often in the stands that have regenerated naturally are more complicated to determine the stand age exactly.
Sageli on puistud aga loodusliku tekkeviisiga või puistus esineb hiljem looduslikult juurde tulnud puid, mis raskendab puistu vanuse määramist.
Also, because of a lack of legislative explanations about stand cohorts it makes harder to have sole determination of stand age.
Omakorda raskendab puistu vanuse määramist ka asjaolu, et seaduses ei ole otseselt puistuelemendi vanuse definitsiooni.