natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the batch where the bacteria were activated separately and added to the melting blend during the melting process, thermostating increased the number of streptococci after one month had passed.
Termostateerimisega saavutati suurem streptokokkide arv ühe kuu möödudes juhul, kui bakterid aktiveeriti eraldi ja lisati sulatussegusse sulatusprotsessi käigus.
The effect of probiotics on the organoleptic characteristics of processed cheese is studied and correlation between the number of the bacteria and the organoleptic characteristics is identified.
Seejuures uuriti probiootiliste bakterite mõju sulatatud juustu organoleptilistele omadustele.
However, correlatsion between lactobacilli and the taste was statistically significant (r=-0,56; p<0,05) and may influence the organoleptic quality.
Statistiliselt oluline seos ilmnes siiski maitse ja lõhna ning laktobatsillide vahel (r=-0,56; p<0,05) ehk mida enam laktobatsille sulatatud juust sisaldas, seda vähem see tarbijatele meeldis.
The batches of processed cheese were analysed for the overall number of microbes, the number of streptococci and lactobacilli, pH, fat content using the Gerber method and the dry weight content when dried at +121 °C.
Sulatusele järgnes pakkimine plastiktopsidesse ning kiire jahutus +4...+6 ºC, osa sulatatud juuste termostateeriti +30 °C juures 24 h. Sulatatud juustudest määrati mikroobide üldarv, laktobatsillide arv, streptokokkide arv, pH, rasvasisaldus Gerberi meetodil ja kuivainesisaldus kuivatamisel +121 °C juures.
The faults mentioned were off-flavour and a weird flavour that may have been caused by the high number of bacteria.
Organoleptiline üldhinne anti sellele juustule 4,00 punkti, vigadeks märgiti võõras kõrvalmaitse ning imelik maitse, mida võis põhjustada kõrge bakterite arv, kuigi seos bakterite üldarvu, streptokokkide arvu ning maitse ja lõhna vahel oli statistiliselt ebaoluline (p>0,05).
After melting, the cheese was packaged into plastic cups and quickly chilled to +4...+6 ºC; some of the cheese was thermostated at +30 °C for 24 hours.
Sulatatud juustu sensoorse analüüsi tulemusena leiti, et hindajatele meeldisid +4...+6 ºC juures säilitatud juustud rohkem kui +30 ºC juures termostateeritud juustud juhul, kui bakterite arv oli alla terapeutilise miinimumi (>1*106 pmü/g).
Rising popularity of cultivating grapevine in Estonia is increasing the demand for grape variety which are suitable for Northern climate.
Viinmarjade Eestis kasvatamise populaarsuse kasvuga on üha enam nõudlust põhjamaises kliimas kasvavate viinapuu sortide vastu.
Optimal soluble solids content was achieved only in greenhouse variants.
Punase veini jaoks optimaalse kuivaine sisalduse saavutasid ainult katmikala variandid.
Effect of growing site on the grapevine (Vitis Sp.) yield quality
Kasvukeskonna mõju viinapuude (Vitis sp.) saagi kvaliteedile
The purpose of the experiment was to identify the influences of growing site conditions (open field and greenhouse) to the quality of grapevine yield suitable for winemaking.
Töö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas mõjutab kasvukoht (avalmaa vs. katmikala) viinamarja valmimise kvaliteeti ja sobivust veinitööstuse tarbeks.
Further experiments are recommended due to the fact that over two-year experiment results in some grape quality parameters varied significantly.
Tootjatele soovituste andmiseks on siiski vajalik katseid jätkata, sest kahe järjestikusse aasta tulemused erinesid teatud määral.
In 2014 greenhouse grapes achieved better quality yield than on open field.
Katsetulemused näitasid, et 2014. aastal olid katmikala tingimustes viinapuude saagikvaliteedi näitajad oluliselt erinevad võrreldes avamaal valminud viljadel.
Organic acid content levels in all the experiment variant exceeded the recommended range suggested in the literature The hypothesis that growing site influences grapevine yield was confirmed when statistical analyses showed significant influence on all the criteria’s relating to the grape quality.
Tartumaal Rõhu katseaias ja EMÜ Mahekeskuse aias avamaa tingimustes, katmikala katsed toimusid Pärnumaal Saare-Tõrvaaugu aiandis.
On open field grapes started to ripen 2 weeks later than in greenhouse.
Sellest tulenevalt valmis saak katmikalal varem kui avamaal.
The review period is chosen according to Estonia’s joining the European Union in 2004.
Autor lähtus antud perioodi valikul Eesti astumisest Euroopa Liitu 2004. aastal.
According to the international specialization level, Estonia has somewhat lost its competitiveness in the export of wood, wooden products and paper products.
Rahvusvahelise spetsialiseerituse taseme näitajate abil selgus, et Eesti on mõnevõrra kaotanud oma puidu ja puidutoodete ning paberitoodete ekspordi konkurentsivõime.
There is no clear definition for clusters, but different approaches enable to identify the main characteristics of clusters.
Ühiselt tunnustatud klastri määratust aga pole olemas, kuid erinevate käsitluste põhjal saab välja tuua põhilised klastrit iseloomustavad jooned.
Clusters are also important for increasing export and they seem to be attractive for foreign investors.
Samuti mängivad klastrid väga suurt rolli ekspordi suurendamisel ja on suured magnetid välisinvesteeringute ligimeelitamiseks.
Role of wood and wooden products in Estonian foreign trade - perspectives and dynamics.
Puidu ja puidutoodete roll Eesti väliskaubanduses - struktuur ja dünaamika.
The main characteristic of a cluster is the relationships between its members, which results in synergy.
Klastri olemus seisneb eelkõige tema liikmete koostöösidemetes, mille tulemusena saavutataks esünergia.
In terms of economic globalization and intense competition, the importance of clusters is increasing.
Nüüdismajanduse globaliseerumise ja terava konkurentsi tingimustes räägitakse üha enam klastritest.
The analysis of dynamics of wood and wooden products trade since 2004 to 2010 showed that export has increased and import has decreased, which, in turn, resulted in increased foreign trade balance.
Puidu ja puidutoodete dünaamikas aastatel 2004-2010 selgus, et suurenenud on eksport ja vähenenud import ning selle tulemusena on paranenud ka väliskaubanduse bilanss.
The formation of wood clusters has had a major impact on wood industry.
Väga suurt mõju on puidutööstusele avaldanud puiduklastrite teke.
According to the analysis of import structure, it appeared that the changes of import structure of wood and wooden products were more extensive compared to the changes in export structure.
Impordi struktuuri analüüsides selgus, et võrreldes ekspordiga on uuritavate aastate muutused puidu ja puidutoodete impordis suuremad.
However, the export of industrial roundwood can also be described as growing.
Ometi iseloomustas tööstusliku ümarpuidu eksporti tõusutrend.
The purpose of this bachelor thesis is to explain the changes in the dynamics and structure of Estonian wood trading during the review period since 2004 to 2010, in order to determine its importance in Estonian foreign trade.
Antud bakalaureusetöö eesmärgiks oli selgitada muudatusi Eesti puidukaubanduse dünaamikas ja struktuuris aastatel 2004-2010 eesmärgiga määrata puidukaubanduse koht ja selle muutumine Eesti väliskaubanduse ning puidukaubanduse efektiivsuse muutumine ning samuti anda hinnang nähtustele väliskaubanduse kui terviku aspektist.
Furthermore, Author separately analyzed the dynamics of industrial roundwood, sawn timber and wood based panels, which showed that only the import of industrial roundwood increased within a couple of years.
Antud bakalaureusetöös on uuritud veel eraldi tööstusliku ümarpuidu, saematerjali ja puitplaatide dünaamikat, ning tulemustes selgus, et ainukesena ületas paaril aasal tööstusliku ümarpuidu import ekspordi.
Wood and wooden products are losing its share and importance in Estonian total export and Estonian coefficient of specialization has declined compared to the rest of the world.
Puidu ja puidutoodete osatähtsus kogu Eesti ekspordist iseloomustab langustrend, samuti on langenud Eesti ekspordi spetsialisatsioonikoefitsient maailma suhtes.
Estonia has the necessary qualities for the development of wood clusters.
Eestis on puiduklastri arenguks head eeldused.
The balance of the foreign trade of wood trading is positive which is one component enabling to balance foreign trade.
Eesti väliskaubanduses pole puidu ja puidutoodete ekspordimaht küll esimene, kuid on ainuke ekspordiartikkel, mille väliskaubanduse bilanss on positiivne ja tasakaalustab Eesti niigi negatiivset bilanssi.
The analysis of the structure of Estonian wood and the export of wooden products since 2004 to 2010 showed that wooden products form the majority of total wood export.
Eesti puidu ja puidutoodete ekspordi struktuuri aastatel 2004 ja 2010 analüüsides selgus, et ülekaalus on puidust valmistatud tooted, töötlemata ümarpuidu materjalina eksporditakse peamiselt vaid paberpuitu, millel Eestil piisavalt tarbijaid pole.
The balance of Estonian foreign trade has been negative for a long time, which means that import is dominating.
Väliskaubandus on vaieldamatult üks peamisi riike siduvaid tegureid, mis eriti väikese avatud riikide, sh Eesti puhul, mõjutab majandusearengut.
Infeed and cutting system
Etteande- ja tükeldussüsteem
Nowadays providing with firewood for whole heating period depends on people’s lifestyle, decisions and possibilities.
Küttepuude varumine kütteperioodiks sõltub peamiselt inimeste elustiilist, vajadustest ning võimalustest.
This project has been initiated by the Estonian University of Life Sciences and Estre Production OY with the development of joint cooperation.
Projekt on algatatud Eesti Maaülikooli ning Estre Production UÜ koostöö tulemusena.
Target group of design splitter is aimed at hobby farmers, who produce firewood for their own use and to lesser extent for sale.
Sihtgrupp projekteeritavale halumasinale on hobitalunikud, kes valmistavad küttepuid endale ja vähemal määral müügiks.
This nicety helps to fix workpiece material.
Antud aspekt aitab fikseerida töödeldavat materjali.
In addition to designing is carried out preliminary design, market survey, patent trial to achieve this goal.
Eesmärgi saavutamiseks on projekteerimisele eelnevalt teostatud turu-uuring, patendiuuring, eskiisprojekteerimine.
Project outcome ‒ firewood processor, is completed by two master’s degree students theses connecting.
Projekti tulem ‒ kettsaag halumasin, on valminud kahe üliõpilase magistriastme lõputööde ühendamisel.
They can buy hewn logs or make firewood themselves (in view of spare time, money, living place).
Primaarsed põhisuunad on valmis küttehalgude ostmine või teisalt, ise valmistamine (Antud otsused sõltuvad ajalistest võimalustest, materiaalsetest võimalustest, elupaigast).
Shaft is located in drum and gives accelerating transmission by syncrous belt, between hydraulic motor and saw chain.
Võll asetseb trumli sees ning annab kiirendavat ülekande, hammasrihma abil, hüdromootorilt sae ketile.
The goal of the work is projection of the infeed and cutting system for firewood processor.
Töö eesmärk on projekteerida halumasinale etteande- ja tükeldussüsteem.
Cutting system of firewood processor is chainsaw, whitch base on drum-shaft solution.
Halumasina tükeldussüsteemiks on kettsaag, mis baseerub trummel-võll lahendil.
A drum task is to give cutting movement to chaindrive.
Trumli ülesanne on anda saeajamile ettenihke liikumine.
Infeed system of log splitter is belt conveyor, witch ise the target of side slope.
Etteandesüsteemiks on külgkaldega lintkonveier.
The Need for an Administrative Territorial Reform Based on the Case Study Regarding Puurmani Parish
Haldusterritoriaalse reformi läbiviimise vajadus Puurmani valla näitel
What makes a good public space?
Mis on hea avalik ruum?
However, as the residents of small towns are used to low-rise buildings and properly landscaped areas, the large, open and paved squares with lots of concrete feel strange for them at first.
Siiski, kuna väikelinnade elanikud on harjunud madala hoonestuse ja ohtra haljastusega linnaruumis, siis suured ja avarad, kivised või betoonised väljakud mõjuvad esialgu võõrana.
For the 100th anniversary of the Republic of Estonia, the EV100 program was launched with the aim to support the reconstruction of central squares in small towns.
Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks algatati EV100 programm „Hea avalik ruum", mille raames toetati väikelinnade keskusalade korrastamist.
According to the detailed initial conditions compiled by local municipalities, the architects have designed multifunctional public spaces binding together different parts of the towns.
Vastavalt omavalitsuste poolt koostatud detailsele lähteülesandele on arhitektid kujundanud multifunktsionaalsed ja linna erinevaid osi siduvad avatud keskväljakud.
Access to and the location of the reconstructed central squares in urban space have been analysed based on maps, the opinions of local municipalities and architects have been studied based on the interviews conducted, and opinions of the local community have been gathered by questionnaires distributed over the Internet.
Töös analüüsitakse keskväljakutele juurdepääsuvõimalust ja asukohta linnaruumis kaardimaterjali alusel, kohaliku omavalitsuse ja arhitektide poolseid seisukohti läbiviidud intervjuude alusel ja kohalike elanike kasutuskogemusi interneti vahendusel levitatud küsimustiku abil.
Analysis of the central squares reconstructed in small towns under the EV100 program in view of the place-making approach
EV100 programmi raames rekonstrueeritud väikelinnade keskväljakute lahenduste analüüs kohaloome seisukohast
Although the architects did not specifically keep the place-making theory in mind while designing, elements and designs corresponding to the place-making theory were designed on the basis of the architects’ experience, knowledge and own perception.
Kuigi arhitektid kohaloomise teooriat otseselt lahenduse loomisel silmas ei pidanud, siis läbi kogemuste, teadmiste ja isikliku taju, on loodud ka kohaloomise teooriale vastavaid elemente ja lahendusi.
Daily visits to open public areas are not habitual for small town residents and they mostly visit central squares for public events or because of the children’s playground.
Samuti ei olda harjunud igapäevaselt kasutama mitmekesiseid võimalusi pakkuvat avaliku ruumi ning seda tullakse külastama eelkõige rahvaürituste ajal või laste mänguväljaku tõttu.
Also, research on space usage could be conducted to find out which areas people prefer in central squares.
Huvitav oleks teostada ka ruumikasutuse analüüs selgitamaks välja, missugused alad atraktsioonid keskväljakutel on inimeste poolt enim kasutatud.
In the present thesis, the designs of these central squares have been analysed from the placemaking approach to identify whether the space created is "good public space" as stated in the program.
Käesoleva tööga analüüsitakse nende linnade keskväljakute lahendusi kohaloome seisukohast lähtudes, et selgitada, kas loodud ruumi näol on saavutatud hea avalik ruum.
It would be interesting to also study other central squares soon to be reconstructed, because conflicting viewpoints have already been expressed in media on the topics similar to what have been discussed in this thesis.
Peagi avatava Võru linna keskväljaku kohta on meedia vahendanud juba konfliktseid seisukohti teemade kohta, mida käesolevas töös käsitleti.
As a result of the analysis, it appeared that the first town centres reconstructed under the EV100 program were designed in human scale and light traffic was preferred as required by the main conditions laid down by the Union of Estonian Architects.
Analüüsi tulemusel leiti, et EV100 programmis esimestena valminud keskväljakute puhul on kinni peetud Eesti Arhitektide Liidu poolt esitatud peamistest tingimustest ja loodud on inimmõõtmeline ja kergliiklust soodustav väikelinnadesse sobiv avalik ruum.
Põlva, Valga, Tõrva and Rapla were the first towns to reconstruct their main squares.
Esimestena jõudsid rekonstrueeritud keskväljakuteni Põlva, Valga, Tõrva ja Rapla linnad.
In summary, it is possible to change cemeteries through planning, but this option is seldom used due to lack of resources.
Kokkuvõttes on võimalik kalmistuid läbi planeeringute muuta, kuid seda võimalust kasutatakse ressursside nappuse tõttu vähe.
These peaceful sites of Estonia, however, deserve much more attention, also in the county plans.
Eestimaa ajaloolised rahupaigad väärivad aga palju enam tähelepanu, ka maakonnaplaneeringutes.
The process can be changed in the framework of the national plan "Estonia 2030+", as a secondary solution it could be supported by "The Development Plan for the Conservation and Valuation of Estonian Cultural Heritage 2030" where more emphasis could be placed on the cemeteries.
Protsessi saab muuta üleriigilise planeering „Eesti 2030+", teise lahendusena võiks toetada kalmistutele suurema tähelepanu pööramist „Eesti kultuuripärandi hoidmise ja väärtustamise arengukava aastani 2030" ellu viimine.
The interest towards cemeteries as burial sites with cultural heritage value is mostly maintained on municipality level and within local communities.
Huvi kalmistute kui väärtuslike kultuuripärandiga matmispaikade vastu püsib hetkel kõige enam valdade tasandil ja kohaliku elanikkonna hulgas.
Information regarding plans was compiled based on the general plans that could be found over the Internet.
Andmed planeeringute kohta koguti internetis leiduvatest üldplaneeringutest.
Whether it be the inclusion of the cemeteries into development plans; writing maintenance plans; mapping; making them a part of thematic plans or detailed plans; entering them into the cemetery portal Haudi; making inventories; or making proposals to name them heritage- or environment conservation areas.
Olgu see siis kalmistute sissekirjutamine arengukavadesse, teemaplaneeringute ja detailplaneeringute koostamine, hoolduskavade kirjutamine, kaardistamine, kalmistute portaali Haudisse kandmine, inventeerimine, ettepaneku tegemine muinsuskaitse- või miljööalana kaitse alla võtmiseks.
The Heritage Value of Cemetery Landscapes in the County Plans of Southern Estonia
Väärtuslik kalmistumaastik Lõuna-Eesti maakonnaplaneeringutes
The purpose of the thesis is to identify the cemeteries in Southern Estonia that are maintained and to study how they are reflected in the county plans.
Töö eesmärgiks on selgitada välja Lõuna-Eestis korras hoitavad kalmistud ning uurida, kas ja kuidas neid kajastatakse maakondade planeeringutes.
At the same time the conservation of heritage cemetery landscapes can be helped through community initiative in some municipalities and cities.
Samas aitab väärtusliku kalmistumaastiku säilimisele kaasa mõnes vallas või linnas vaid tõuke andmisest kodanikualgatuse korras.
For the purposes of the thesis at hand, the essence of valuable landscapes was determined based on analysing the respective literature.
Käesoleva töö väärtusliku maastiku olemus tuvastati kirjandusanalüüsi põhjal.
As the result also municipality plans were studied in addition to the county plans, as the former were found to provide much more information.
Tulemustest lähtuvalt uuriti lisaks maakonnaplaneeringutele ka valdade üldplaneeringuid, mis andsid märksa rohkem infot.
As the result of the thesis, data tables regarding 144 cemeteries in use were compiled and their reflections in 1999 – 2014 county plans and their appendices compared.
Töö tulemusena koostati 144 kasutusel oleva kalmistu kohta andmetabelid ning võrreldi saadud tulemusi aastatel 1999 – 2016 kehtivates maakonnaplaneeringutes ning nende lisades leiduvaid andmeid kalmistute kohta.
There have been studies and books on cemeteries, the state planning and detail plans do change the county plans over time, but there have been no studies on the value of the cemeteries with regard to how they are reflected in county plans.
Teadaolevalt pole varasemalt veel kalmistuid planeeringutes uuritud – koostatud on uurimustöid ja raamatuid kalmistute kohta ning üleriigiline planeering ja detailplaneeringud muudavad ajajooksul maakonnaplaneeringuid kuid kui väärtuslikuks peetakse kalmistuid, et neid maakonnaplaneeringutes kajastada, seda pole varem uuritud.
For mapping purposes, the cemetery related data was gathered and presented in tables, based on the Internet and archival sources.
Kalmistute andmed koguti interneti ja arhiiviallikate põhjal tabelitesse, mille abil kalmistud kaardistati.
An Improved Pulverizing Fuel Supply System on Otto-cycle Engine
Täiustatud pulverisaatortoitesüsteem ottomootoril
Unfortunately, using fuel mixtures consisting of 100% alternative fuels causes many problems in the performance of the engine parts.
Alternatiivkütuste kasutamisel sisepõlemismootoris esineb mitmeid probleeme.
The aim of this bachelor thesis is to compare the output values of LH- Motronic and the third prototype version of the pulverizing fuel supply system constructed by Taavi Pori.
Töö eesmärgiks oli võrrelda pulverisaatortoitesüsteemi ja LH-Motronic toitesüsteemi mõju mootori väljundparameetritel.
The device can be used as a individual or additional fuel supply system and helps to test different liquid alternative fuels on different gasoline or diesel engines.
Süsteemi kasutamine võimaldab läbi viia katsetused leidmaks erinevate alternatiivkütuste mõju sisepõlemismootorite väljundparameetritele.
The results bring out the advantages of the pulverizing fuel supply system.
Viia läbi katsed võrdlemaks pulverisaatortoitesüsteemi modernsemate toitesüsteemidega.
In Estonian University of Life Sciences Institute Of Technology a technical solution has been developed and a prototype constructed in order to supply a spark or compression ignition engine with different types of alternative fuels.
Nende probleemide lahendamiseks on Eesti Maaülikooli Tehnikainstituudis väljatöötatud ja konstrueeritud pulverisaatortoitesüsteem.
Using fuels produced from renewable materials helps to reduce the negatiive effects that fuel production and consumption has on the environment.
Pulverisaatortoitesüsteemiga on saavutatud võrreldes originaaltoitesüsteemiga suurenenud põlemisrõhk ja efektiivkasutegur ning vähenenud kütuse kulu ja erikulu.
The results can be used in further developing of the fuel supply system.
Soovitatud katsetuste tulemusena saab täpsemalt hinnata toiteseadme efektiivsust.
Evaluation of built environment from aspect of environmental sustainability
Ehitustegevuse jätkusuutlikkuse hindamine keskkonnasõbralikkuse aspektist
Purpose of the research.
Uurimistöö eesmärk.
Building is an art that dates back to a time when humans did not yet exist on planet Earth.
Ehitamine on kunst, mis pärineb ajast, mil inimesed planeedil Maa veel ei eksisteerinud.
Construction as a concept in the worldview of people is understood as an activity due to or because of which something new is created regardless of need.
Ehitamist kui inimeste maailmapildis oleva mõiste tähendusena mõistetakse tegevust, mille tõttu või tulemusena luuakse midagi uut olenemata vajadusest.
Because of this theoretical-practical research, it can be noted that there are shortcomings in the studied field and two interpretations of the legislation.
Käesoleva teoreetilis-praktilise lõputöö tulemusena võib märkida, et uuritud valdkonnas esineb puudujääke ning seadusandluse kaheti tõlgendamist.
Prerequisites for the further prevention of ecological problems arising as technological possibilities develop and due to the constantly growing population are the promulgation of different regulations and norms by states and organizations.
Tehnoloogiliste võimaluste arenedes ning pidevalt suureneva rahvaarvu tõttu tekkinud ökoloogiliste probleemide edaspidise vältimise eelduseks on põhjendatud riikide ja organisatsiooni poolt erinevate regulatsioonide ja normide välja kuulutamine.
The topic of the master's thesis is topical today and is becoming even more relevant with each passing year, which is why the topic should be further developed and extensive tests and simulations should be prepared with the aim of achieving greener construction and operation
Magistriõppe lõputöös puudutatud teema on täna aktuaalne ning muutumas iga järgneva aastaga veelgi aktuaalsemaks, mistõttu tuleks puudutatud teemat edasi arendada ning koostada laiapõhjalisi katseid ja simulatsioone eesmärgiga jõuda rohelisema ehitamise ja ekspluatatsioonini.