natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data were collected from 59 monitoring sites and from 479 trees: 151 maples, 183 limes and 145 oaks.
Uurimistöö käigus koguti andmeid 59-lt proovialalt, uuriti kokku 479 puud: 151 vahtrat, 183 pärna ja 145 tamme.
The fieldwork of current study took place during 7.10.
Käesoleva bakalaureusetöö välitööd teostati ajavahemikul 7.10.
Lichen deserts were also not found, and this indicates that the air condition in Tartu has improved.
Samblikukõrbeid ei leitud ning see viitab, et õhuseisund Tartus on paranenud.
Results show, that acid pollution has not disappeared from the city of Tartu and continues to restrict the return of more sensitive species to the city.
Uuringus leiti, et happeline saastus pole Tartu linnast kadunud ning piirab jätkuvalt sellele tundlikumate liikide linna naasmist.
The latest lichen indicator work on the air quality assessment of Tartu was done 18 years ago, so this topic is again relevant for the city of Tartu.
Viimane lihhenoindikatsiooniline töö Tartu linna õhukvaliteedi hindamiseks tehti 18 aastat tagasi, sellepärast on antud teema Tartu linna jaoks taaskord aktuaalne.
The methodology of the work was based on the study of lichens in 2001 by Tiiu Tõrra in Tartu and compiled in 2004.
Töö metoodika põhines 2001. aastal Tiiu Tõrra poolt Tartus tehtud ja 2004. aastal koostatud lihhenoindikatsioonilisel uuringul.
On the bases of these data, maps showing the distribution of indicator lichens in Tartu and tables of occurrence frequencies of species were compiled and compared with previous studies.
Andmete põhjal koostati kaardid, mis näitavad indikaatorsamblike levikut Tartu linnas ja liikide esinemisesageduste tabelid, mida võrreldi uurimustega varasematest töödest.
The aim of this work was to determine the distribution of lichen indicator species in Tartu by the method of mapping, to compare the distribution of lichen indicator species with previous researches, and to assess the state of the air in Tartu based on distribution maps of species-indicators.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli: kirjanduse põhjal väljavalitud samblike indikaatorliikide leviku kaardistamine Tartu linnas, samblike indikaatorliikide levikumustrite võrdlemine varasemate lihhenoindikatsiooni uuringutega Tartu linnas ning õhu seisundi hindamine Tartu linnas indikaatorliikide levikukaartide põhjal.
Nevertheless, the frequency of occurrence of studied lichens has increased, and the distribution of various indicator species has increased in the city almost evenly.
Samblike esinemissagedused on selle aja jooksul suurenenud ja erinevate indikaatorliikide levik on enam-vähem ühtlustunud.
Vitality and distribution of indicator species of known tolerance or quantitative characteristics of lichen communities has been used to estimate the effects of long-term environmental changes on organisms.
Bioindikatsioonilised uuringud oma ajaloolises järjepidevuses võimaldavad uurida pikemajaliste keskkonnamuutuste mõju organismidele.
Lichen bioindication of air quality in Tartu
Lihhenoindikatsiooniline hinnang Tartu õhu seisundile
The preferences of the indicator species studied in relation to tree species were assessed.
Hinnati uuritud indikaatorliikide eelistusi substraadiks valitud pärna ja vahtra suhtes.
Fine root biomass and production in chronosequence of grey alder stands
Halli lepa peenjuurte biomass ja produktsioon puistute vanusereas
The fine root biomass and production were estimated with two methods: soil coring method was used to estimate biomass of the fine roots and ingorwth core method for estimating production of the fine roots.
Puistute maa-aluse osa hindamiseks kasutati kahte erinevat meetodit: peenjuurte biomassi hindamiseks mullamonoliitide meetodit, peenjuurte produktsiooni hindamiseks juurevõrgu meetodit.
In older stands, 32-year-old Agali and Kõlleste vana the fine root biomass is 1.7 t ha-1 and 2.6 t ha-1 .
Vanemates 32-aastastes Agali ja Kõlleste vana puistutes olid peenjuurte biomassid vastavalt 1,7 t ha-1 ja 2,6 t ha-1 .
In Kõlleste vana stand fine root production per tree is the highest (0.7 g).
Suurim peenjuurte produktsioon on Kõlleste vana katsealal (0,7 g).
Fine root production in Agali stand is 0.6 g per tree per year.
Agali katsealal jääb peenjuurte produktsioon 0,6 grammi puu kohta.
Fine root biomass in 22-year-old Võõpste stand were estimated 2.3 t ha-1 .
Hall-lepikute peenjuurte biomass 22-aastasel Võõpste katsealal oli 2,3 t ha-1 .
Fine root production per tree in Kõlleste noor is 0.1 g. In Ilmatsalu stand fine root production is similar to Võõpste stand, both stands produce ca 0.5 g per tree per year.
Ilmatsalu katseala puistu peenjuurte produktsioon sarnaneb Võõpste katselalaga, kus mõlemad puistud on tootnud ca 0,5 grammi puu kohta.
The fine root (d<2mm) biomass and production of a 7-, 17-, 22 and 32-year-old grey alder stands were estimated.
Käesoleva töö peamiseks eesmärgiks oli uurida ja hinnata hall-lepikute (Alnus incana (L.) Moench) maa-aluse osa peenjuurte (d<2mm) biomassi ja peenjuurte produktsiooni viiel erineval katsealal, nelja erineva vanusega puistus (7 a, 17 a, 22 a, 32 a).
Fine root production in studied grey alder stands is in the range of 0.8-1.8 t ha-1 y -1 , being the highest in Ilmatsalu and the lowest in Agali stand.
Peenjuurte produktsioon Agali proovialal oli 0,8 t ha-1 a -1 , samavanuselises Kõlleste vana peenjuurte produktsioon oli 1,7 t ha-1 a -1 .
The fine root biomass is 1.1 t ha-1 and 1.2 t ha-1 , respectively in 7-year-old Kõlleste noor and 17-year-old Ilmatsalu grey alder stand.
Kõige nooremates hall-lepikutes Kõlleste noor ja Ilmatsalu katsealadel jagunesid peenjuurte biomassid suhteliselt võrdselt vastavalt Kõlleste noores 1,1 t ha-1 ja Ilmatsalus 1,2 t ha-1 .
Measurement results are presented in the third part.
Kolmandas töö osas on esitatud mõõtmiste tulemused.
The purpose of the study was to get as accurate data on the occurrence of spiral-grained pinewood as possible that can be used in forestry sector.
Töö eesmärk on saada kaldkiulisuse esinemise kohta võimalikult täpseid andmeid, mida metsandussektoris on võimalik erinevatel viisidel kasutada.
Research on spiral-grained wood so far is scarce, and even more so in Estonia.
Palkmajades kasutatavat kaldkiulist palki on maailmas vähe uuritud ja Eestis peaaegu üldse mitte.
The study comprises of three major sections where first one contains description and importance of different types of spiral-grained wood, its occurrence in the different tree types, and fieldwork and post fieldwork analysis methodology.
Töö koosneb kolmest suuremast osast, milles esimeses osas on kirjeldatud kaldkiulisust ja selle liike, kaldkiulisuse olulisust ja esinemist puuliikide lõikes ning väli- ja kameraaltööde metoodikat.
The company is located in Põlva county (Räpina municipality) and the logs were harvested mostly in Põlva county municipalities of Mooste and Orava.
Ettevõtte asub Põlva maakonnas Räpina vallas ja palgid olid raiutud Põlva maakonnas eelkõige Mooste ja Orava valdades.
Second section describes fieldwork and calculation methodology used.
Töö teine osa koosneb välitööde- ja arvutamise metoodikast, kus autor kirjeldab mõõtmiste teostusprotsessi ja tulemuste arvutamist.
This work is based on measurements of spiral grain (in centimeters per one meter) with measurement bar, beam and tape line on every log.
Töö on koostatud palkide mõõtmistulemuste põhjal, kus igal palgil mõõdeti kaldkiulisus ühe meetri kohta sentimeetrites, kasutades selleks mõõterauda ja mõõtepulka ning seejärel on läbi viidud tulemuste põhjalik analüüs.
Choice of the topic is based on the interest of the author in the construction of log houses, and specifically using the spiral-grained wood on that field.
Teemavalik tulenes peamiselt autori huvist palkmajaehituse vastu ja soovist uurida täpsemalt kaldkiulisust.
The present study analyzed occurrence of spiral-grain in pine logs used in log-houses.
Järgnevas töös on analüüsitud kaldkiulisuse esinemist palkmajaehituseks mõeldud männipalkides.
All together 1000 pinewood logs were measured for the study.
Käesoleva töö raames mõõdeti kokku 1000 palki.
Measurements were made at a private log house building company log storage area on peeled pinewood logs.
Mõõtmised viis autor läbi palkmajaehituse ettevõtte laoplatsil kooritud palkidel.
Occurrence of spiral-grain in pine logs used in log house building
Palkmajaehituse männipalkides kaldkiulisuse esinemine
In total, there were 72 students and 11 teachers questioned.
Kokku küsitleti 72 õpilast ja 11 pedagoogi.
It is also necessary to find possibilities of cooperation between the local authorities, youth centres and the mutual and non-profit sector.
Samuti tuleks leida koostöövõimalusi omavalitsuste, noortekeskuste ning kolmanda sektori vahel.
Students would willingly take part in open-air classes because it is interesting and helps to acquire the learning material.
Õpilased võtaksid heal meelel välitundidest osa kuna see on huvitav ja aitab õpitut kinnistada.
The possibilities for natural science education in Setomaa
Loodushariduse võimalused Setomaal
As a result of this information, the issue can be discussed at boards of trustees of the schools.
Tulenevalt saadud informatsioonist on võimalik probleem tõstatada koolide hoolekogudes.
It became evident that the educational potential of the protected areas of Setomaa had been used differently.
Tulemuste analüüsist selgus, et Setomaa kaitsealade loodushariduslik potentsiaal on ära kasutatud erinevalt.
Based on questionnaire data from the teachers it appeared that they were interested in open-air classes, but, due to the limited lesson time and lack of necessary teaching devices, organising them was complicated.
Õpetajate küsitlusest selgus, et ollakse huvitatud välitundidest, kuid suurim takistus on ajapuudus ja õppevahendite puudus.
During this research, by the use of the management plans of the protected areas, Mustoja landscape protection area, the Piusa River Ancient Valley landscape reserve, Lüübnitsa special conservation area and the nature reserve of Piusa caves have been thoroughly observed.
Toetudes kaitsealade kaitsekorralduskavadele on põhjalikult vaadeldud Mustoja maastikukaitseala, Piusa jõe ürgoru kaitseala, Lüübnitsa hoiuala ja Piusa koobastiku kaitseala.
Positive developments can be noticed in Piusa landscape protection area but in Mustoja landscape protection area, Lüübnitsa special conservation area and the nature reserve of Piusa caves there are remarkably better educational possibilities compared to those in use today.
Positiivne areng toimub Piusa maastikukaitsealal kuid Mustoja, Lüübnitsa ja Piusa koobastiku kaitsealade loodushariduslikud võimalused on palju suuremad, kui neid hetkel kasutatakse.
Also general knowledge of the local nature and the attitude of the natural science teachers and students towards natural science education are ascertained.
Samuti selgitatakse välja Setomaa koolide loodusainete õpetajate ning kooliõpilaste suhtumine loodusharidusse ning üldised teadmised kohapealsest loodusest.
The possibilities for natural science education in Setomaa The purpose of this research is to give an overview of the natural resources of Setomaa that can be used for the promotion of natural science education.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks on anda ülevaade Setomaa loodusressurssidest, mida on võimalik kasutada loodushariduse edendamisel.
Neither of these two target groups have enough knowledge about the protection areas in Setomaa.
Mõlema sihtgrupi teadmised Setomaa kaitsealadest on puudulikud, kui mitte nõrgad.
On the ground of the gathered information it is possible to develop natural science education in Setomaa and form opinions.
Uuringu tulemustest lähtudes on võimalik kohapeal arendada loodusharidust ning kujundada loodushoiu alaseid väärtushinnanguid.
Together, they can search for the possibilities of offering natural science education to adults, who, in their turn, would pass their values on to their children.
Leida võimalusi loodushariduse pakkumiseks täiskasvanutele, kes kujundaksid väärtushinnanguid ka oma lastes, sest ainult nii saame tulevastele põlvkondadele säilitada puhta elukeskkonna.
In addition, forest paths and hiking trails in Setomaa have been analysed.
Töös on antud ülevaade Setomaal asuvatest loodus- ning matkaradadest.
In the protected areas, it is important to know their historical land use.
Kaitstavate alade puhul on oluline teada nende ajaloolist tausta.
Historical origins give an idea why landscape has become as it is today.
Ajalooline päritolu annab ülevaate miks on üks või teine maastik selliseks kujunenud nagu ta on seda tänapäeval.
Historical development of Otepää Nature Park Natura 2000 habitats
Otepää looduspargi Natura 2000 elupaikade ajalooline kujunemine
Knowing the historical land use, it is possible to restore some ancient land use-elements or assess how large have been landscape changes.
Teades ajaloolist maakasutust on võimalik taastada mõni põline kõlvik või hinnata kui püsiv on maastik olnud.
The results were analysed in MS Excel 2019.
Mõisakaartidelt selgunud ajaloolise maakasutuse andmeid analüüsiti programmis MS Excel 2019.
Results demonstrated that Natura 2000 forests, bogs and semi-natural habitats have been used to a greater or lesser extent for other purposes in the second half of the 19th century in the test area.
Töö tulemustest selgus, et testaladel esinenud Natura 2000 metsa-, soo- ja rohumaaelupaigad on olnud 19. sajandi teises pooles suuremal või väiksemal määral kasutuses muuks otstarbeks.
The aim of this thesis was to find out the historical land use of Natura 2000 habitats in Otepää Nature Park in the second half of the 19th century and discuss how different land use practices have affected the development of Natura 2000 habitats.
Töö eesmärgiks oli leida milline oli Otepää looduspargi Natura 2000 elupaikade maakasutus 19. sajandi teises pooles ning kuidas on see mõjutanud Natura 2000 elupaikade kujunemist.
Species-rich dry to mesic grasslands, hydrophilous tall herb communities and lowland hay meadows (*6270, 6430, 6510) may be species-poor, similarly to forest habitats, if they have historically been used for arable fields in the past.
Liigirikkad aruniidud lubjavaesel mullal, niiskuslembesed kõrgrohustud ning aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (elupaigatüübid *6270, 6430, 6510) võivad olla sarnaselt metsaelupaikadele liigivaesed kui neid on ajalooliselt kasutatud teisel eesmärgil.
Historical origins from different land use patches have been likely altered the species structure and diversity of habitats.
Ajalooline pärinemine teistest kõlvikutest on elupaikade liigilist struktuuri ja mitmekesisust ning tunnuselementide arvukust tõenäoliselt oluliselt muutnud.
In the case of transition mires and quaking bogs and alkaline fens (habitat types 7140, 7230), it became clear that habitats 7140 and 7230 historically used as meadows, may have made these habitats drier and homogeneous.
Siirde- ja õõtsiksoode ning liigirikaste madalsoode (elupaigatüübid 7140, 7230) puhul selgus, et ajalooline maakasutus on võinud muuta elupaikade 7140 ja 7230 alad kuivemaks ja homogeenseteks.
In swamp forests and alluvial forests (habitat types *9080, *91E0), the species composition of habitats *9080 and *91E0 could be decreased due the effects of 19th century land use, when these habitats were used as meadows and bushlands.
Soostuvad ja soolehtmetsad ning lammimetsad (elupaigatüübid *9080, *91E0) on 19. sajandi maakasutuse mõjutuste tõttu muudetud kuivemaks.
The georeferenced maps were visually compared with layer of Natura 2000 habitats from Estonian Nature Information System using program MapInfo 16.0.
Uurimismetoodikaks oli kaardianalüüs MapInfo 16.0 andmetöötlusprogrammis ja andmetöötlus teostati programmis MS Excel 2019.
Concluding the results of map analyse and data from scientific literature can be presumed that in old natural forests, broad-leaved forests and herb-rich spruce forests (habitat types *9010, *9020, 9050), lower number of could be present and there could grow more human-tolerant species, because some part of these forests have been used as arable fields, hay meadows, pastures and slash and burn cultivation land.
Vanades loodusmetsades, laialehistes metsades ja rohunditerikastes kuusikutes (elupaigatüübid *9010, *9020, 9050) on täheldatud madalamat liikide arvu ning neil kasvab rohkem inimmõju taluvaid liike.
The territories of previous Pilkuse and Pühajärve manors were selected as the test areas.
Kaardianalüüsi käigus võrreldi visuaalselt Eesti Looduse Infosüsteemi (EELIS) Natura 2000 elupaikade kihti Rahvusarhiivist valitud kahe mõisakaardiga.
Impact of biofuel to compression ignition engines and their fuel supply units hasn’t been studied in bigger scale and it is unknown how it influences working details surfaces.
Biokütuste mõju survesüütega mootorite kütusesüsteemidele pole suuremas mastaabis veel uuritud ja on teadmata, missugust mõju töödetailidele avaldab.
Endurance test bench to research impact of biofuels to diesel fuel supply apparatus work details
Kestuskatsestend biokütuse mõju uurimiseks diiseltoiteaparatuuri töödetailidele
The aim of this master’s thesis is to design and put together common rail fuel supply apparatus test bench for endurance tests.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on projekteerida ja koostada diiseltoiteaparatuuri kestuskatsestend, millega saaks läbi viia kestuskatset ühisanumtüüpi diiseltoiteaparatuuridele.
Test benches that are sold are not meant to be ran all day long, so it was needed to construct test bench that could satisfy our needs.
Katsestendid, mis on soetatavad, pole mõeldud kestuskatsete läbi viimiseks, sel põhjusel tuli konstrueerida stend enda poolt.
Electric engine controls common rail pumps rotation speed with converter.
Pumba pöörlemissagedust reguleeritakse eraldiseisva sagedusmuunduriga.
Also test methodology had to be created, because there are no standards that are made to measure wearing in common rail supply apparatus with pure biofuels.
Katsete läbi viimiseks tuli luua mõõtemetoodika toiteaparatuuri detailide mõõtmiseks, kasutades toitesüsteemis biokütust.
Besides building, measurements of the common rail supply apparatus work surfaces have been measured and if needed, details that were worn out have been changed.
Peale metoodika on modifitseeritud ja konstrueeritud kestuskatsestend, mille peal katseid teostada.
First project of endurance test bench has been remodeled and constructed to conduct test. Also test bench is now controlled by Arduino UNO.
Katsestendi on juhtima pandud automaatika, mis juhib pihusteid ja kontrollib, ning reguleerib rõhku süsteemis.
All this to maintain normal working conditions in supply apparatus.
Defektsed detailid seadmetes on välja vahetatud, et saavutada normaalsed tööparameetrid.
Field work was carried out from 2011 to 2013.
Välitööd on teostatud aastatel 2011-2013.
The percentage of the pronymphs in 2011 was 13,5 % and in 2013 only 0,3 %.
Samas 2011. aastal oli pronümfide osakaal 13,5 % ning 2013. aasta sügisel oli vastav näitaja ainult 0,3 %.
The lower population density in the northern part of clear-cut area compared to the southern part was the result of correctly timed felling in 2010, but it was too late in the southern part.
Raielangi põhjaosa madalam asustustihedus võrreldes lõunaosaga oli tingitud 2010. aastal toimunud õigeaegse raie tulemus, mis raielangi lõunaosas jäi hiljaks.
Because this is the first outbreak of the great webspinning sawfly, further studies about its population development on the island of Saaremaa are required.
Kuna tegu on esmakordse nõmme-võrgendivaablase kahjustusega Eestis tuleks teha täiendavaid uuringuid Saaremaal oleva populatsiooni kohta.
The increase of the population density of the great web-spinning sawfly in the study areas in the forest was caused by the massive flight in the spring of 2013.
Nõmme-võrgendivaablase asustustiheduse suurenemise põhjuseks metsas asunud uurimisaladel oli 2013. aasta kevadel toimunud lendlus.
The population density was observed in four areas: on the northern and southern part of a clear-cut area, where the felling was done in 2010 and from the northern and southern part of a growing forest, which grows by the sides of the clear-cut area.
Asustustihedust jälgiti neljal alal: 2010. aasta suvel tehtud lageraielangi põhja- ja lõunaosas ning raielangist põhja- ja lõuna pool asuvas kasvavas metsas.
Outbreak of the great web-spinning pine-sawfly (Acantholyda posticalis) on Saaremaa
Nõmme-võrgendivaablase (Acantholyda posticalis) hulgisigimine Saaremaal
The massive flight of the sawfly in the spring of 2013 was predicted by the excavations from all the sites, that were made in the autumn of 2012, when 73,3 % of larvae had developed into pronymphs.
2013. aasta kevadel toimunud massilist lendlust oli võimalik prognoosida 2012. aasta sügisel tehtud kaevete põhjal, kus nõmmevõrgendivaablase pronümfi arengujärgus olevate vastsete osakaal oli kõikidel uurimisaladel tehtud kaevete peale kokku 73,3 %.
During field work 120 square shaped excavations measuring 25 × 25 × 25 cm were made, with each excavation having an area of 0.0625 m2.
Välitööde käigus on tehtud 120 ruudukujulist kaevet mõõtmetega 25 × 25 × 25 cm, iga kaeve pindalaga 0,0625 m2. Töö tulemused näitavad, et 2011. aastaga võrreldes on nõmme-võrgendivaablase vastsete asustustihedus suurenenud raielangist nii põhja- kui ka lõuna pool metsas asunud uuritaval alal.
The thesis gives a review of the literature about the taxonomy, biology and about the outbreak of the great web-spinning pine-sawfly on the island of Saaremaa.
Töö annab ülevaate nõmme-võrgendivaablase taksonoomiast- ja, bioloogiast ning tema hulgisigimisest Saaremaal.
In 2011, the population density in the southern forest was 355,2 larvae/m2, in 2013 it was 417,6 larvae/m2 and the biomass of the larvae was 259,5 kg/ha.
Lõuna poole jäävas metsas oli 2011. aastal vastsete asustustihedus 355,2 tk/m2, mis 2013. aastaks oli suurenenud 417,6 tk/m2 ning vastsete biomass oli 259,5 kg/ha.
This master`s thesis studies the population density, biomass and the flight prognosis of the great web-spinning pine-sawfly (Acantholyda posticalis) on the island of Saaremaa at Ohtja.
Käesolev magistritöö käsitleb Saaremaal Ohtjas nõmme-võrgendivaablase (Acantholyda posticalis) kahjustuskoldes esineva populatsiooni asustiheduse muutumist, biomassi ja lendluse prognoosimist.
The population density, biomass and the outbreak prediction of the great web-spinning pine-sawfly was calculated on the date obtained from the field work.
Välitööde käigus kogutud andmete põhjal on arvutatud nõmme-võrgendivaablase asustustihedus ja biomass ning prognoositud lendlust.
The population density in the northern part of the clear-cut area in 2011 was 41,6 larvae/m2, and in 2013 the count decreased to 8,0 larvae/m2.
Lageraielangi põhjaosas oli 2011. aastal vastsete asustustihedus 41,6 tk/m2 , 2013. aastaks oli asustustihedus vähenenud 8,0 tk/m2.
The population density of the great web-spinning pine-sawfly in 2008 was 867,6 larvae/m2 and the biomass of the larvae was 694,8 kg/ha.
2008. aastal sügisel saadi nõmmevõrgendivaablase vastsete asustustiheduseks 867,6 tk/m2 ning vastsete biomassiks 694,8 kg/ha.
In 2011, the population density in the northern forest was 374,4 larvae/m2 and in 2013 was 508,0 larvae/m2 and the biomass of the larvae was 306,9 kg/ha in 2013.
Kui 2011. aastal oli põhja pool metsas nõmme-võrgendivaablase vastsete asustustihedus 374,4 tk/m2, siis 2013. aastal oli vastav näitaja 508,0 tk/m2 ning vastsete biomass 306,9 kg/ha.
In 2011 in the southern part of the clear-cut area the count was 126,4 larvae/m2 and in 2013 the count was 14,4 larvae/m2.
Raielangi lõunaosas oli 2011. aastal vastav näitaja 126,4 tk/m2 ja 2013. aastal 14,4 tk/m2.
For acquiring more specified results a further laboratory research is required.
Täpsemate tulemuste saamiseks on vajalik teha täiendavaid katseid.
Dams established on rivers block free movement of river biota between the different river sections causing thereby changes in ecosystem and degradation of ecological quality of river.
Jõgedele rajatud paisud takistavad jõe elustiku vaba liikumist erinevate jõelõikude vahel põhjustades seeläbi muudatusi ökosüsteemi ja jõe ökoloogilise seisundi halvenemist.