natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of the work was to exemplify the impact of the year of 2008 economic crisis to the Estonian real estate market, in doing so by analysing the average nominal gross income timeline.
Töö eesmärgiks on selgitada 2008. aasta majanduskriisist tulenevalt keskmise brutopalga taseme muutumise mõju Eesti kinnisvaraturule.
In order to reach the objective of this thesis, a statistical model of the average nominal gross income and the number of notarized transactions on the real estate market is being implemented.
Eesmärgipõhise käsitluseni üritatakse sealjuures jõuda keskmise nominaalse brutopalga ning notariaalselt tõestatud kinnisvaratehingute arvu vahelise analüüsi teel.
The impact of the economic crisis in Estonia created a significant downfall in the number of real estate transactions, but therefore had a relatively modest efect on the average gross income of the population.
Majanduskriisi mõju Eesti keskmisele palgatasemele oli võrreldes kinnisvaratehingute arvu langusega võrdlemisi tagasihoidlik.
As for the preparation of this work, MS Excel was used as a spreadsheet application to apply different statistical methods in order to derive the results for analysing different timeline data.
Töö koostamisel kasutati aegridade analüüsimiseks erinevaid statistilisi meetodeid MS Exceli andmetöötlusprogrammi võimaluste vahendusel.
Based on theory, purchasing power has a substantial effect on the development of the real estate market, but this fact could not be proven during the analysis of data used in this specific thesis.
Teoorias on tarbijate sissetulek oluliseks aluseks kinnisvaraturul tekkiva nõudluse kujunemisel, antud uurimistöö käigus vaadeldud parameetrite ning meetodite kasutamise alusel ei saa seda aga siinkohal paraku väita.
The results of this thesis are given sense to in the deliberative part of the work, therefore being clarified and brought out based on the theoretical assumptions and facts that had been stated in the first part of this research project.
Tulemused, milleni käesoleva bakalaureuse uurimistöö käigus jõuti, on arutlevas osas seotud töö aluseks olevate kinnisvaraturust ning majanduskriisist lähtuvate teoreetiliste selgitustega.
In 2010, 8.2% of agricultural holdings produced 82.9% of the total standard output.
2010. aastal andis 8,2% tootjatest 82,9% Eesti põllumajanduse standardtoodangust.
The role of the main institutional changes in Estonian agriculture in last 25 years was analysed.
Analüüsiti institutsionaalsete muutuste osa Eesti põllumajanduse strukturaalses kohanemises viimase 25 aasta jooksul.
The probability of farm growth was highest among the farm operators aged 40–49 years.
Tootmismahu kasvamise tõenäosus oli kõige suurem juhtide vanuserühmas 40–49 aastat.
Regaining of independence in 1991, and the ownership, agricultural and land reforms initiated at the end of the 1980s and the beginning of the 1990s implied structural break in Estonian agriculture.
Eesti taasiseseisvumine ning 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses algatatud põllumajandus-, omandi- ja maareformid tõid põllumajanduses kaasa struktuurikatkestuse.
Due to the fact that, in 2001, the number of agricultural holdings exceeded the number of persons employed in agriculture, hunting and related service activities (55,700 and 28,800 respectively), it is obvious that many of the agricultural households established in the 1990s were unable to provide full-time employment for at least one household member.
Kuna 2001. aastal oli Eestis põllumajanduslikke majapidamisi rohkem kui põllumajanduses, jahinduses ja nendega seotud valdkondades töötajaid (vastavalt 55 700 ja 28 800), on ilmne, et suur osa neist ei suutnud pakkuda täistööajaga hõivet isegi ühele pere liikmele.
Structural adjustment of Estonian agriculture – the role of institutional changes and socioeconomic factors of farm growth, decline and exit
Eesti põllumajanduse strukturaalne kohanemine – institutsionaalsete muutuste ja põllumajandusettevõtete kasvu, kahanemist ning tegevuse lõpetamist mõjutavate sotsiaalmajanduslike tegurite osa
Thus, the 64.8% decline in the number of agricultural households in the period of 2001–2010 could, in some respects, be regarded as expected.
Seetõttu on aastatel 2001–2010 toimunud põllumajanduslike majapidamiste arvu vähenemine 64,8% võrra mõneti loomulik.
From 1991–2001 the number of agricultural holdings increased from 7,400 to 55,700.
Aastatel 1991–2001 kasvas põllumajanduslike majapidamiste arv Eestis 7400-lt 55 700-ni, aastaks 2010 vähenes see 19 600-ni.
In Estonia, a dualistic farm structure already emerged in the early phases of transition, and it is characterised by large share of smaller agricultural holdings, producing a small share of agricultural output, and small proportion of large agricultural holdings, that produce most of the agricultural output.
Eestis tekkis 1990. aastate reformivalikute tagajärjel duaalne põllumajandustootjate struktuur, mida iseloomustab suur väiksemate tootjate osakaal, kes annavad väikese osa põllumajandustoodangust, ja väike suuremate tootjate osakaal, kes annavad enamiku toodangust.
Every 10 ha of additional agricultural area decreased the farm exit probability by 0.8%.
Iga 10 ha täiendavat põllumajandusmaad vähendas põllumajandustootmisega tegelemise tõenäosust 0,8%.
Due to the limited availability of agricultural land, these processes have implied a decrease in the number of farms and an increase in average farm size.
Põllumajandusmaa piiratuse tõttu on nende protsesside tulemuseks põllumajandustootjate arvu vähenemine ning alles jäävate tootjate keskmise suuruse kasv.
Reduced demand for agricultural labour due to the technological progress, rising incomes in other economic sectors, and deteriorating terms of trade for agricultural products has forced family farms, in order to sustain livelihood for the family, to increase in size.
Tehnoloogilisest arengust tingitud tööjõuvajaduse vähenemine põllumajanduses, sissetulekute kasv teistes majandusharudes ning aastakümneid kestnud põllumajandustoodete püsihindade alanemine on sundinud põllumajandustootjaid piisava elatise tagamiseks laienema ning tootmismahte kasvatama.
Farms participating in a semi-subsistence farming scheme had a 10.6%, and farms participating in the less favoured area payment scheme a 10.5% lower probability to exit from farming.
Elatustalude kohanemise toetust saanud põllumajanduslike majapidamiste puhul oli tootmise lõpetamise tõenäosus 10,6% ning ebasoodsamate piirkondade toetust saanud majapidamiste puhul 10,5% väiksem kui neil majapidamistel, mis vastavaid toetusi ei saanud.
New private farms were established via restitution of agricultural land and farmsteads, privatisation of land and previous collective farms.
Asutati uued, eraomandis olevad põllumajanduslikud majapidamised ja ettevõtted, mis baseerusid tagastatud talumaadel ja -kohtadel, erastatud põllumajandusmaal ja ühismajanditel.
Having an off-farm job increased the likelihood of farm exits by 13.4%.
Ettevõtte juhi palgatööl käimine väljaspool ettevõtet suurendas põllumajandustootmise lõpetamise tõenäosust 13,4%.
Therefore, planning of the agricultural policy measures that address the problems related to structural adjustment of agricultural holdings, should be based on ex-post analysis of actual changes in farm structures.
Seega peaks põllumajanduslike majapidamiste strukturaalseid muutusi puudutavate põllumajanduspoliitika meetmete kujundamisel arvesse võtma põllumajanduslike majapidamiste struktuuris toimunud tegelikke muutusi ning neid mõjutanud tegureid.
A 10-year increase in the farm operator’s age increased the probability of farm exit by 4.0%.
Juhi vanuse suurenedes 10 aasta võrra kasvas põllumajandusliku majapidamise tegevuse lõpetamise tõenäosus 4,0%.
One of the key issues in the debates and research of structural changes in agriculture has been the livelihood and survival of family farms.
Põllumajandustootjate strukturaalsete muutuste käsitlemisel on üheks oluliseks uurimis- ja aruteluteemaks väiketootjate, sh peretalude toimetulek ning püsimajäämine.
The study revealed that the farm operators’ intentions regarding exiting from farming and shrinkage of farm size are less useful in predicting actual exits and contraction compared to the intentions regarding continuation of farming and farm growth in predicting actual continuation or growth.
Selgus, et juhtide kavatsused, mis puudutavad tootmise lõpetamist ja ettevõtte põllumajandusmaa pindala vähenemist, on tegeliku käitumise prognoosimiseks vähem usaldusväärsed kui kavatsused, mis puudutavad põllumajandustootmisega jätkamist ning põllumajandusmaa laiendamist.
However, participating in these payment schemes did not have significant effects on farm growth and decline probabilities.
Samal ajal ei olnud nendel toetustel olulist mõju majapidamiste tootmismahu kahanemise ja kasvamise tõenäosusele.
Also, an increase in the farm operator’s age decreased the probability of farm growth.
Juhi vanuse kasvades vähenes ka tegevusmahu laienemise tõenäosus.
Farms that were established based on the restituted land or farmsteads had a lower probability of farm shrinkage and farm growth.
Nendel põllumajanduslikel majapidamistel, mis asusid tegutsema tagastatud põllumajandusmaa või talukoha baasil, oli tootmismahu kahanemise ja kasvamise tõenäosus väiksem kui neil tootjatel, kes hakkasid tegutsema teistel alustel.
The results indicate that farm growth, decline, continuation and exit processes in Estonia follow the farm life cycle pattern, and are affected by farm-specific socioeconomic characteristics similar to Western countries: age and condition of health of the farm operator, and availability of the potential successors.
Selgus, et sarnaselt teiste lääneriikidega mõjutavad ka Eestis põllumajanduslike majapidamiste tegevuse jätkamist, lõpetamist, tootmismahu kahanemist ja kasvamist oluliselt selle juhi ja tema pere elutsükliga seotud tegurid: juhi vanus, tervis ning majapidamise üleandmiseks sobivate järeltulijate olemasolu.
The effects of farm-specific socioeconomic factors on the continuation and exit from farming, and farm shrinkage and growth were studied based on the two farm surveys, conducted in 2007 and 2011, and data from Estonian Agricultural Registers and Information Board.
2007. ja 2011. aastal põllumajanduslike majapidamiste juhtide seas läbiviidud küsitluste ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti andmete alusel analüüsiti ettevõttespetsiifiliste sotsiaal-majanduslike tegurite mõju põllumajanduslike majapidamiste tootmise jätkamisele ja lõpetamisele ning tootmismahu kahanemisele ja kasvule.
In addition, the discrepancies between intentions and actual behaviour regarding continuation and exit from farming, decline and growth of agricultural area, were studied.
Lisaks uuriti põllumajanduslike majapidamiste juhtide tootmise jätkamist ja lõpetamist ning põllumajandusmaa suuruse kahanemist ja kasvu puudutavate kavatsuste ning tegeliku käitumise lahknevusi ja neid mõjutavaid tegureid.
The results of this thesis emphasise the significant role of the age of the farm operator, farm family life cycle, and farm size (income) among the farm-specific socioeconomic factors of farm growth, decline, continuation and exit.
Käesoleva töö tulemused toovad põllumajandusettevõtete kasvu, kahanemist ning tegevuse lõpetamist mõjutavate sotsiaal-majanduslike tegurite hulgas esile eelkõige põllumajanduslike majapidamiste juhtide vanuse, majapidamise üleandmiseks järeltulijate olemasolu ning majapidamise suuruse (sissetuleku) olulise osa.
This thesis explored the factors of farm growth, decline, continuation and exit in the structural adjustment of Estonian agriculture.
Käesolevas töös uuriti Eesti põllumajanduslike majapidamiste tootmismahu kasvu ja kahanemist ning tegevuse jätkamist ja lõpetamist mõjutavaid tegureid.
This implies that the information gathered from the farm operators regarding their intentions about continuation of farming, farm exits, farm shrinkage and growth, is limited.
Sellest tuleneb, et põllumajanduslike majapidamiste juhtide kavatsusi uurivate küsitluste kaudu saadud informatsioon ei võimalda piisavalt täpselt prognoosida põllumajanduslike majapidamiste tegevuse jätkamist ja lõpetamist ning tootmismahu kahanemist ja kasvamist.
The good availability of successors significantly reduced the probability of farm exits, and increased the probability of farm growth.
Juhi haridustase mõjutas positiivselt põllumajandusliku majapidamise tootmismahu kasvamise tõenäosust.
Farm size, which is closely related to the income earning potential of the farm, has significant effects on continuation of farming, farm shrinkage and exits.
Lisaks juhi ja tema perega seotud teguritele mõjutab põllumajandustootmise lõpetamist või jätkamist suurel määral majapidamise ja sealt saadava sissetuleku suurus.
It appeared that a higher level of education had a positive effect on the probability of farm growth, while farm operator’s higher evaluation on his or her knowledge and experience had negative effect on the probability of farm exits and positive effect on the probability of continuation of farming.
Põllumajandustootmise lõpetamise tõenäosust mõjutas oluliselt majapidamise üleandmiseks sobivate järeltulijate olemasolule antud hinnang.
The data used in the research has been presented based on the three years under observation.
Uurimistöös kasutatud andmed on esitatud läbi kolme vaadeldava aasta.
During the last two years observed, the milk production of the enterprise has been in profit.
Kahel viimasel vaadeldaval aastal on ettevõtte piimatootmine olnud kasumis.
The results show that the enterprise is economically effective; however, as far as the provision of feed is concerned, attention should be paid to the condition of grasslands and to possible risks that hinder achieving the necessary amount of feed.
Tulemused näitavad, et ettevõte on majanduslikult efektiivne, kuid söödatootmises tuleb pöörata tähelepanu rohumaade olukorrale ja võimalikele riskidele, mis takistavad vajamineva söödakoguse saavutamist.
In 2011, the cost of feed ration remained under 50% of the value of the production by a cow.
Aastal 2011 ei ületanud söödaratsiooni maksumus 50% lehma poolt antavast toodangu väärtusest.
The production cost of the feed produced by the enterprise has remained stable during the three years under observation; in 2011, only grain production cost increased.
Toodetud sööda omahind on püsinud kolmel vaadeldaval aastal stabiilsena, 2011. aastal tõusis ainult teravilja omahind.
The thesis highlights the shortcomings in the production operations as well as points out possible solutions.
Järeldustena tuuakse välja tootmistegevuses esinevad kitsaskohad ning võimalikud lahendused.
The main reason for the increase in the cost of feed ration is the growing prices of the feed purchased from other manufacturers.
Söödaratsiooni kallinemise peamiseks põhjuseks on sisseostetavate söötade kallinemine.
The Agro - economical analysis of Kaiu LTD`s feed production
Kaiu Looma- ja Taimekasvatuse osaühingu söödatootmise agromajanduslik analüüs
The present thesis aims at analyzing and giving an overview of the feed production and production operations of OÜ Kaiu LT.
Lõputöös analüüsitakse ja antakse ülevaade Kaiu Looma- ja Taimekasvatuse osaühingu söödatootmisest ja tootmistegevusest.
In addition, the thesis also discusses the enterprise’s capability to meet the dairy cattle’s feed demand.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on analüüsida OÜ Kaiu LT söödatootmist ja piimakarja söödavajaduse katmist.
Also external factors and different funds.
Samuti välised tegurid ning erinevad toetused.
Statistically characterised figures are presented in numbers and the conclusions are numerically descriptive.
Statistiliselt iseloomustavad näitajad väljendatakse arvandmetes ning järeldused on arvuliselt kirjeldatavad.
The method of the quantitative analysis is comparative analysis.
Kvantitatiivse analüüsi meetodiks on võrdlev analüüs.
The figures are from the price statistics of the Estonian Land Board transactions database and the database of the Estonian Statistical Office.
Arvandmed pärinevad Maa-ameti hinnastatistika tehingute andmebaasist ja Statistikaameti andmebaasist.
In order to find out the scale of influence of a specific factor to the price of forest land and agricultural land, further research should be conducted.
Selleks, et teada saada, kui suurt mõju konkreetne tegur metsamaa ja põllumajandusmaa hinnale täpsemalt avaldab, oleks vajalik teha edasist uurimistööd.
When composing the theoretical part of the thesis, several specialist books, scientific articles in Estonian and in foreign languages and several Internet and literary sources have been used.
Töö teoreetilise osa koostamisel on kasutatud mitmeid erialaseid raamatuid, eesti- ja võõrkeelseid teadusartikleid ning mitmeid interneti- ja kirjandusallikaid.
The price of forest land and agricultural land is formed by different aspects and their coexistence, which is not always the same.
Metsamaa ja põllumajandusmaa hinda kujundavad erinevad tegurid ja nende koosmõju - mis pole alati ühene.
Forest land and agricultural land have an important role as real estate and they are considered to be a good investment.
Kinnisvarana on metsaja põllumaal oluline roll ning neid peetakse heaks investeeringuks.
In 2004 - 2015 the changes in the figures of forest land and agricultural land have been quite unstable across years.
Perioodil 2004 - 2015 olid metsamaa ja põllumajandusmaa näitajate muutused aastate lõikes üsna kõikuvad.
Forest land and agricultural land price formation and development in Estonia during period of 2004 - 2015
Metsamaa ja põllumajandusmaa hinna kujunemine ja muutumine Eestis aastatel 2004 - 2015
The general situation of economics in the year in question plays an important part here, but generally there can be seen a growth trend in the areas, the number of contracts, the amount of contracts and the price dynamics.
Olulist rolli mängib siinkohal majanduse üldine olukord konkreetsel aastal, kuid üldjuhul oli näha pindalade, tehingute arvu, tehingute mahu ja hinna dünaamikas kasvutrendi.
Forest land and agricultural land are values that do not grow by themselves.
Metsamaa ja põllumajandusmaa on väärtus, mis juurde ei kasva.
The most important factors to determine the price of agricultural land can be considered the quality of land, its fertility, accessibility, location and size.
Põllumajandusmaa olulisemateks hinnateguriteks on maa kvaliteet, viljakus, ligipääsetavus, asukoht ja suurus.
The purpose of the present thesis was to find out what forms the price of forest land and agricultural land and analyse the change of prices in Estonia in 2004 - 2015.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on välja selgitada tegurid, mis kujundavad metsamaa ja põllumajandusmaa hinda ning analüüsida hindade muutumist Eestis perioodil 2004 - 2015.
The most important factors to determine the price of forest land can be considered access to the premises, the supply of forest in a hectare, the type of forest site, the size of the premises, site quality and the age-specific and species’ composition of the forest.
Olulisemateks metsamaa hinda kujundavateks teguriteks on ligipääs kinnistule, kasvava metsa tagavara hektaril, kasvukohatüüp, kinnistu suurus, boniteet ning puistu vanuseline ja liigiline koosseis.
Quantitative analysis method was used compose this Bachelor’s thesis.
Bakalaureusetöö koostamisel kasutatakse kvantitatiivset analüüsimeetodit.
As raw materials for cookies flour, sugar, butter, margarine, vegetable fats, chocolate pieces, different seeds are used.
Küpsiste toorainena kasutatakse jahu, suhkrut, võid, margariini, taimseid rasvu, šokolaadi tükikesi, erinevaid seemneid.
The relation of their fracture energy to adding two different seeds to cookies was researched: 1) Methods for determining fracture energy of cookies were developed; 2) The influence of adding cannabis and poppy seeds to the fracture energy of cookies baked from short pastry was compared.
Uuriti nende murdeenergia seost kahe erineva seemne lisamisel küpsistele: 1) töötati välja metoodika küpsiste murdeenergia määramiseks 2) võrreldi kanepi ja mooniseemnete lisamise mõju liivataignast valmistatud küpsiste murdeenergiale.
The tastes and the shapes depend on the fantasy of pastrycooks.
Maitsed ja kujud olenevad kondiitrite fantaasiast.
The dependence of taste preferences of evaluators upon fracture energy was researched.
Uuriti hindajate maitseeelistuste sõltuvust murdeenergiast.
The most delicious cookies were found out; these coud be introduced into production.
Selgitati välja neist maitsvamad küpsised, mida võiks juurutada tootmisesse.
For tests and degustation cookies with different seed content (5%, 20%) were baked.
Katseteks ja degusteerimiseks valmistati erinevate seemne kogustega (5%, 20%) küpsiseid.
In order to measure fracture energy a texture analyser was used, an additional device was invented and added to it so that it became possible to perform tests with cookies.
Murdeenergia mõõtmiseks kasutati tekstuuranalüsaatorit, millele mõeldi välja ja tehti täiendav seade, mis võimaldas küpsistega katseid teha.
The texture analyser enabled to determine the fracture power and energy of cookies which is important for product development and shoud respond to the requirements and the wishes of costume.
Tekstuuranalüsaator võimaldas määrata küpsiste murdejõudu ja -energiat, mis on tähtis toodete arendamiseks ja vastaksid tarbijate nõudmistele ja soovidele.
When making the test cakes, it was discovered that these preserve for six months or even a year without moulding thanks to very low content of moisture.
Prooviküpsetiste tegemisel avastati, et tänu väga väikesele niiskusesisaldusele säilivad nad pool aastat kuni aasta ja ei lähe hallitama.
Development of methods for determining fracture energy of cookies and using it by different cookies
Küpsiste murdeenergia määramismetoodika väljatöötamine ning selle rakendamine erinevatele küpsistele
In decent packages, the cookies were used to secure food supplies for sailors and army.
Korralikult pakituna hakati küpsiseid kasutama meremeestele ja sõjaväele toiduvarude kindlustamiseks.
At first, cookies were small test cakes for baking breads and white breds.
Küpsised olid algselt väikeste prooviküpsetistena leibade - saiade küpsetamisel.
As a result, different usage and sharping were developed for cookies.
Siit arenes välja ka küpsiste erinev kasutamine ja kujundamine.
In the present bachelor work, the goal was to prepare different arts of cookies with cannabis and poppy seeds.
Antud bakalaureusetöös võeti eesmärgiks teha kaks erinevat kanepi- ja mooniseemnetega küpsiste sorti.
For the bachelor work, cookie recipes with cannabis and poppy seeds were invented.
Bakalaureusetöö jaoks mõeldi välja kanepi- ja mooniseemnetega küpsiste retseptid.
Smart Transportation in Lahemaa National Park: Connecting Local Community and Visitors via Modern Service
Elamustransport Lahemaa rahvuspargis: kogukonna ja külastaja ühendamine uudses teenuses
Information was gathered thru the study from all stakeholders using both qualitative (interviews) and quantitative (questionnaires) research methods.
Uuringu käigus koguti andmeid kõikidelt seotud osapooltelt kasutades nii kvalitatiivset, intervjuud, kui ka kvantitaviiset, ankeetküsitlused, uurimismeetodit.
The paper contains generalizations and conclusions according to the answers received.
Töös on esitatud saadud info põhjal üldistused ning kokkuvõtvad järeldused.
Potential service providers are rather conservative and wish to see signs of tangible demand.
Potentsiaalne teenusepakkuja on kogutud andmete põhjal pigem alalhoidlik ja soovib veenduda nõudluse olemasolus.
", "What are the example area's people’s attitudes and expectations to the new technological innovation?".
", "Kuivõrd avatud on näitena valitud ala esindajad tehnoloogilistele uuendustele?"
The owner of the technology is open for additional functions but not initiative offering co-operation to a potential developer.
Tehnoloogiat omav ettevõte on avatud, kuid mitte initsiatiivikas, olles valmis riskide jaotamiseks kaasama teenuse arendamisse koostööpartneri.