natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By comparing Tartu Agro’s spring swede rape’s growing costs with the ones who had taken part in cultivation contests, it is come to a conclusion that the company would have been competitive in the given contest in profitability category.
Võrreldes Tartu Agro suvirapsi kasvatamise kulusid Viljelusvõistlusel osalenutega, jõudis autor järeldusele, et ettevõte oleks antud võistluse tulukuse kategoorias osaledes kindlasti konkurentsivõimeline.
Spring swede rape profitability on the example of AS Tartu Agro
Suvirapsi tasuvus AS Tartu Agro näitel
Based on the found profitability indicators, net profit margin and cost effectiveness it can be seen that the profitability of rape growing is fluctuating from year to year, however, in long term it is cost-effective.
Leitud tasuvusnäitajate, milleks olid antud töös vaatluse all müügikäibe puhasrentaablus ja kulurentaablus, on näha, et rapsikasvatuse tasuvus on aastati kõikuv, kuid pikaajaliselt siiski rahuldaval tasemel.
The aim of this Bachelor's thesis is to give an economic evaluation to joint-stock company Tartu Agro’s spring swede rape growing in years 2007-2011 and to search for opportunities to increase the profitability of rape.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli anda majanduslik hinnang Tartu Agro suvirapsi kasvatamise tasuvusele ning leida võimalusi tasuvuse suurendamiseks.
In general the author considers growing of spring swede rape as a perspective branch of agriculture, in long term the profit is ensured, despite the setbacks that may happen on some years.
Pikema perioodi puhul on kasum tagatud, hoolimata mõnel aastal tekkivatest tagasilöökidest.
Based on the results of the analysis about the Ltd. Tartu Agro’s spring swede rape growing profitability indicators compiled in the Bachelor's thesis it is come to an conclusion, that an important part in increasing the rape growing profitability play costs, because costs can be controlled by the company, but incomes as a rule not.
Olulist rolli rapsikasvatuse tasuvuse suurendamisel mängivad kulud, kuna kulusid saab ettevõte kontrollida, tulusid reeglina eriti mitte.
Also, the author is of the opinion that in the structure of variable costs the overheads account should not play such a big role.
Autor leiab, et erilist tähelepanu vajaks üldkulude alla liigituvate kulude osa, kuna ettevõtted võivad praeguses reglementeerimata olukorras liigitada üldkulude alla vägagi erinevaid kulusid.
In the work there is given an overview of the analyse results of Ltd. Tartu Agro’s spring swede rape’s growing profitability indicators, Tartu Agro’s spring swede rape’s expenses are compared with the competitors taking part in the cultivatsion contest (Viljelusvõistlus), the possibilities for increasing rape growing profitability are brought out and there is given an evaluation to the perspective of growing rape.
Töö koostamisel uuriti Tartu Agro suvirapsi kasvatuse tasuvuse näitajaid ning tehti nende põhjal üldistusi, mis on rakendatavad ka teiste ettevõtete rapsikasvatuse tasuvuse suurendamisel.
The data is gathered by structured interviews and by observing the documents.
Süsteem on vajalik haru ettevõtete omavaheliseks võrdlemiseks.
Oilseed rape is more and more popularity gaining cereal in Estonia and elsewhere in the world.
Autor leiab, et rapsikasvatamine on nii ühiskonnale kui ka loodusele mitmest aspektist tasuv tegevus.
Test results suggested that piles under 75 degrees were capable of enduring 20...50% more load than straight piles.
Tulemustest selgus, et 75-kraadise nurga all olevate vaiade tõmbekandevõime oli 20...50% suurem kui vertikaalsetel katsevaiadel.
Behaviour and tensile load-capacity of inclined steel and helical piles
Kaldu süvistatud teras- ja kruvivaiade käitumine ja tõmbekandevõime
Diagonally installed piles did conclude superior vertical capacity under tension, however, it is unknown how such pile placement affect compression capacity.
Kruvivaiade kasutamine nurga all tagab küll suurema tõmbekandevõime, kuid pole teada, kuidas selline vaia asetus mõjutab survekandevõimet.
Test results were compared to masters thesis titled „The analysis of behavior and load bearing of short helical piles" by Kuido Kangur.
Katsetulemusi võrreldi ka Kuido Kanguri magistritöö „Lühikeste kruvivaiade kandevõime ja käitumise uuring" tulemustega, kus töö autor uuris vertikaalsete katsevaiade tõmbekandevõimet.
The results of the experiments showed, that both one pile and a pair of piles perfomed better under 75 than 60 degrees.
Katsetulemustest selgus, et 75-kraadise nurga all üksikvaiad ja vaiapaarid talusid suuremat tõmbekoormust kui 60-kraadise nurga all olevad üksikvaiad ja vaiapaarid.
The behaviour of helical pile has been studied for vertical and horisontal load, but not when the subject has been driven into the soil diagonally.
Kruvivaiade käitumist on uuritud surve-, horisontaal- ja vertikaalkandevõimele, kuid on teadmata, kuidas kruvivai käitub teda nurga all välja tõmmates.
Moreover further tests should be performed to figure out the optimal angle for best load bearing capacity.
Samuti on maapinna ja vaia vahelise ideaalse nurga (nurk, kus piirkoormus on kõige suurem) välja selgitamiseks vajalikud edasised uurimised.
Test subjects were driven into the ground under 60 and 75 degrees from the soil surface.
Katsekehad olid maa sees 75-kraadise ja 60-kraadise nurga all maapinna suhtes ning tõmbekoormust rakendati vertikaalselt hüdraulilise silindri abil.
To determine the effect of an angularly installed helical pile, laboratory tests were carried out.
Nurga mõju tõmbekandevõimele välja selgitamiseks teostati laboratoorseid katseid.
The aim of this thesis is to study the ramifications of installation of the helical pile under an angle, and how it effects load bearing under vertical tension.
Käesoleva magistritöö eesmärk on välja selgitada maapinna ja vaia vahelise nurga mõju tõmbekandevõimele.
What lies ahead?"
Kuidas edasi?"
I welcome you all to the conference and wish you interesting presentations and stimulating discussions!
Tere tulemast konverentsile ja huvitavaid ettekandeid ning arutelusid!
Investigation and usage of renewable energy sources : thirteenth conference proceedings : [2011 : Tartu]
TEUK XIII : taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : kolmeteistkümnenda konverentsi kogumik : [2011 : Tartu]
We hope that the development of energy sector continues and Estonia is able to implement sustainable energy supply that is based on renewable energy.
Loodame, et energeetika arendamine jätkub ja meil on võimalik Eestis lähikümnenditel jõuda taastuvatel energiaallikatel põhineva jätkusuutliku energiavarustuse loomiseni.
Current year has seen opposite opinions and discussions related to renewable energy and electric power plant subsidies.
Käesolev aasta on olnud vastandlike arvamuste ja arutelude aasta taastuvenergiaja elektrijaamade investeeringutoetuste ümber.
Conference agenda contains nine presentations on research results, followed by three introductory presentations and a public discussion on renewable energy fi eld developments in Estonia.
Konverentsi päevakavas on planeeritud aeg 9 ettekandele uurimistööde tulemustest, millele järgnevad 3 avalikku diskussiooni sissejuhatavat ettekannet taastuvenergia valdkonna arengutest Eestis.
However, current public and political discussions determine the future of energy sector in Estonia, especially the introduction of innovative technologies and the quantity of renewable and fossil energy.
Käimasolevatest ühiskondlikest ja poliitilistest aruteludest sõltub energeetika areng Eestis, eriti uute tehnoloogiate kasutuselevõtu tempo ning fossiilenergia ja taastuvenergia ressursside kasutamise mahud.
The presentations mainly focus on biogas and solar energy, indicating active research and development in these fi elds.
Esitlemisele tulevatest töödes on põhiliselt käsitlemist leidnud biogaasi või päikseenergia küsimused, mis näitab teadus-arendustöö aktiivsuse kasvu nende teemadel.
To promote these debates, a public discussion "Renewable energy subsidies.
Mõttevahetuseks aktuaalsetel teemadel toimub konverentsi lõpus avalik diskussioon „Taastuvenergia toetused.
EULS has decided to award the longterm developers of renewable energy fi eld - Mr Leo Saluste for executed work in fi eld of biogas communication and development and Mr. Teolan Tomson for long-term research and development in fi eld of solar energy.
Eesti Maaülikool annab tänukirja Leo Salustele tehtud töö eest biogaasi valdkonna teabe levitamisel ja valdkonna arendamisel ning Teolan Tomsonile päikeseenergia pikaajalise uurimistöö ja arendustöö eest.
In addition to the presentations, the participants of the conference can visit the new laboratories of Institute of Technology of EULS prior the conference and review several poster presentations and view compressed gas vehicles during the coffee breaks.
Lisaks suuliste ettekannete kuulamisele, on külastajatel enne konverentsi algust võimalik tutvuda EMÜ tehnikainstituudi laboritega ning konverentsi vaheaegadel stendi-ettekannete ning surugaasi autodega.
Annual conference „Investigation and Usage of Renewable Energy Sources XIII„ is held on 10th of November 2011 in Estonian University of Life Sciences, continuing the long tradition of bringing to the audience the research results, project overviews and discussions on renewable energy sectors’ developments and current situation.
konverents TEUK-XIII, mis jätkab varasemate konverentside traditsiooni tuua kuulajateni valminud uurimistööde kokkuvõtted, tutvustada projekte ja diskuteerida taastuvenergia valdkonna hetkeseisu ja arengusuundade üle.
Diversity of potato late blight pathogen Phytophthora infestans in the Baltic populations
Kartuli-lehemädaniku tekitaja Phytophthora infestans Baltikumi populatsioonide mitmekesisus
Timely fungicide treatments, using different active ingredients, in conventional fields are necessary to prevent foliage and tuber infection, stop late blight from spreading, and avoid resistance in pathogen populations.
Kartulipõldude õigeaegne ja mõistlik töötlemine fungitsiididega, kasutades erineva toimeainega preparaate, on vajalik taimiku ja mugulate nakatumise vältimiseks, lehemädaniku leviku pidurdamiseks ja resistentsete patogeenipopulatsioonide tekke vältimiseks.
In the Estonian P. infestans population both mating types A1 and A2 were present at the majority of studied potato fields with nearly equal distribution of A1 and A2 isolates in the population.
P. infestans isolaatide paarumistüüpide A1 ja A2 esinemine Eestis on peaaegu võrdne ja paarumistüübid esinevad enamasti koos samadel põldudel, mis suurendavad sugulise paljunemise toimumise tõenäosust.
The P. infestans populations of Estonia, Latvia, and Lithuania analysed with molecular SSR markers showed that frequent sexual recombination events have resulted in high genetic diversity, a large number of unique genotypes, and some local clones adapted to regional conditions.
Käesoleva uurimistöö tulemused näitasid, et Eesti, Läti ja Leedu kartuli-lehemädaniku tekitaja P. infestans populatsioonid on sagedase sugulise paljunemise tulemusel geneetiliselt väga mitmekesised.
Potato growers should be advised to implement late blight preventive measures, such as longer field rotation, to minimise oospore infections, and to use more disease resistant cultivars and high-quality seed potatoes.
Tulenevalt sugulise paljunemise võimekusest ja suurest geneetilisest mitmekesisusest Baltimaade P. infestans populatsioonides, tuleks kartulikasvatajatel lehemädaniku nakkusohu vähendamiseks hoida põldudel pikemat viljavaheldust (vähemalt 4 aastat), kasvatada lehemädanikule resistentsemaid sorte ja kasutada haigusvaba sertifitseeritud seemnekartulit.
Late blight, caused by the oomycete Phytophthora infestans (Mont. de Bary 1876), is one of the most economically damaging plant diseases and certainly the most devastating disease in potato.
Tänu suurele geneetilisele mitmekesisusele on kartuli-lehemädanikku põhjustav munasseen Phytophthora infestans (Mont.) de Bary saavutanud hea kohastumisvõime erinevates klimaatilistes ja põllumajanduslikes ökosüsteemides, põhjustades laiaulatuslikke lehemädaniku epideemiaid.
On the positive side, there was no evidence of invasive clonal lineages originating from other parts of Europe spreading or dominating in this region in the studied years.
Nendes populatsioonides esineb suur hulk unikaalseid genotüüpe, kuid leidub ka kohalikke kloone, mis on kohastunud piirkonnas paljunema, levima ja ellu jääma.
Changes in pathogen populations directly affect the breeding and deployment of disease resistant cultivars, the performance of disease warning systems, and the efficacy of fungicides.
Patogeeni genotüüpide ja kloonide levikut ning ellujäämist Balti riikides tuleb järjepidevalt jälgida, et populatsiooni muutustele asjakohaste ennetus- ja tõrjevõtetega reageerida.
The evidence demonstrates that in the Baltic countries the introduction of a diverse population has established residential sexual populations in agricultural fields and the soil has become a source of inoculum.
Baltimaade P. infestans populatsioonides levinud genotüüpide ja geneetilise mitmekesisuse uurimine kasutades geneetilisi SSR markereid oli esmakordne.
The current research results of the Baltic P. infestans population are valuable and comparable with other populations on a larger scale because standardised genotyping methods were applied.
Käesolevas doktoritöös analüüsiti esmakordselt P. infestans Baltimaade populatsioonide struktuuri ja mitmekesisust SSR markerite abil.
It would appear that local populations established from soilborne oospores early in the season are well adapted to the conditions in the Baltic countries.
Teistes Euroopa riikides laialt levinud invasiivseid kloone Balti riikides veel ei tuvastatud, kuid arvestades patogeeni väga hea kohastumisvõime ja muutuvate kliimatingimustega, on see tõenäoline.
Two ranges of colors are used to visualize: light green to dark green (0…0,65 MPa) is a proper density for the plants to grow, dark green to red (0,7…1,15 MPa) is not suitable for growing plants and bright red (1,2 MPa and more) means this soil is in a critical state.
Visualiseerimiseks kasutatakse kahte värvivahemikku, kus helerohelisest tumeroheliseni (0...0,65 MPa) on taimedele sobilik kasvuvahemik, tumerohelisest punaseni (0,7...1,15 MPa) on ebasobiva tihkusega muld ning erkpunane (1,2 MPa ning üle selle) on kriitiline.
In addition to collecting data a new solution for developping a laboratory testing device is given.
Lisaks andmete kogumisele pakutakse välja laborkatseseadme edasiarendamiseks välja uus lahendus.
Therefore, requirements for testing device are presented, standards are appointed, morphological analysis is conducted, a model is engineered and risk analysis is given.
Selleks esitatakse katseseadmele nõuded, määratakse normatiivid, tehakse morfoloogiline analüüs, projekteeritakse eskiismudel ning tehakse riskianalüüs.
In conclusion of field testing, a lightweight tractor compacted the soil relatively equally as a heavy tractor.
Võttes kokku põldkatse tulemused, võib öelda, et kerge traktor tihendas suhteliselt võrdväärselt mulda võrreldes raske traktoriga.
Influence of mobile technical means on soil of Tartu county
Mobiilsete tehniliste vahendite mõju Tartumaa mullale
The idea of this method is to draw a chart of upper horizon which shows visually compacted and mellow areas of the soil.
Idee seisneb selles, et sellise meetodi abil saab koostada pealmise horisondi kaardi, millelt on visuaalselt näha tihenenud ning kobedad alad.
The results in laboratory testing were received combining cylinders with different density and measuring with a penetrologger.
Laborkatsetel saadi tulemused kombineerides erineva tihkusega mullasilindreid ning penetromeetromeetriga mõõtes.
The tests are done in laboratory as well as on field and the results are processed and delivered in graphs.
Uurimustöös tehakse nii laborkatseid kui põldkatseid, mille andmeid hiljem töödeldakse ning graafiliselt esitatakse.
A new method was used in field testing: soil density was measured across the track as well as along the track to get as many data as possible.
Põldkatsetel kasutati uudset metoodikat, kus mõõtmisi tehti nii risti jäljega, kui piki jälge, et saada võimalikult palju katsetulemusi ning varieeruvust.
A new solution is given to visualize and estimate the soil’s upper horizon.
Andmete töötlemisel pakutakse välja uudne lahendus, mille abil saab mulla pealmist horisonti visualiseerida ning hinnata.
One of the main topics in this paper is compaction of soil during the impact of technical devices.
Üheks läbivaks probleemiks kogu töös on põllumulla tihenemine mobiilse tehnilise vahendi toimel.
It researches the physical and mechanical condition of soil after ploughing it and after the use of mobile technical means.
Uurimustöös tutvustatakse Tartumaa mulla peamisi parameetreid ning uuritakse, milline on kirjeldatud põllumulla füüsikalis-mehaanikaline seisund peale kündmist ning peale mobiilsete tehniliste vahendite kasutamist.
After analysing the data it was clear that the results of light soil cannot be taken into account.
Katsetulemusi analüüsides leiti, et heleda mulla tulemusi ei saa värvikaardi koostamisel kasutada, kuid tumeda mulla tulemused võeti arvesse, kuna need ühtisid kõige enam ka põldkatse tulemustega.
Soil compactor, device for measuring pressure and electronic penetrologger are used in laboratory tests.
Nii laborkatsete kui põldkatsete puhul kasutatakse põhiliselt mulla tihendajat, normaalpingete lugejat ning elektroonilist penetromeetrit.
In the beginning the test pieces were drilled with a resistograph in an unloaded situation and then the load was increased step by step.
Esmalt puuriti proovikehasid resistograafiga koormuseta olukorras ning seejärel koormuseid järk-järgult tõstes.
The results were analyzed with methods of statistical data processing.
Saadud tulemustele teostati statistiline andmetöötlus.
In addition to visual assessment, devices for more precise evaluation of the physical and mechanical properties of wooden structures have been taken into use.
Lisaks visuaalsele hindamisele on üha enam kasutusele võetud seadmeid, mis võimaldavad kergemalt ja täpsemalt hinnata mittepurustavalt puitkonstruktsioonide füüsikalisi ja mehaanilisi omadusi.
The correlation between density and resistographical measurements was strong in all cases (R²=0,53...0,69).
Tiheduse ja resistograafiliste mõõtmise vaheline seos oli kõigil juhtudel tugev (R2=0,53…0,69).
In situ assessment of wooden structures plays an important role in the fields of restoration and reconstruction.
Restaureerimise ja rekonstrueerimise vallas on puitkonstruktsioonide in situ hindamisel oluline osa.
Test pieces of common spruce (Picea abies) and common pine (Pinus sylvestris) were studied in this master's thesis.
Magistriöös uuriti harilikust kuusest (Picea abies) ja harilikust männist (Pinus sylvestris) valmistatud katsekehasid.
Linear correlation between the reading of the resistograph and compression load perpendicular to the grain of pine wood test pieces was also strong (R²=0,71); corresponding correlations between new and old spruce wood were marginal (R²=0,0027; R²=0,12).
Lineaarne korrelatsioon resistograafi näidu ja ristikiudu koormuse männist katsekehade puhul oli tugev (R2=0,71), uuest ja vanast kuusepuidust katsekehade vastavad suurused olid marginaalsed (R2=0,0027, R2=0,12).
The maximal load for compression stresses perpendicular to the grain was 9 kN for the pine wood pieces and 7,5 kN for the spruce wood pieces.
Maksimaalne ristikiudu surve koormus männist katsekehadel oli 9 kN ning kuuse puhul 7,5 kN.
The aim of this thesis is to measure correlation between resistance micro-drilling and compression stresses perpendicular to the grain in softwood.
Käesoleva töö eesmärk oli uurida vastupanu mikropuurimise mõõtetulemuste sõltuvust ristikiudu survepingega okaspuidus.
Relation amongst resistance micro-drilling to density and compression stresses perpendicular to the grain of softwood
Vastupanu mikropuurimise seos okaspuidu tiheduse ja ristikiudu survepingega
It was found that the correlation was strong for spruce wood test pieces used in the structure (R²=0,78).
Konstruktsioonis kasutatud kuuse puhul oli vastav näitaja tugev (R2=0,78).
Two years later, in 2014, similar research was conducted at the forest stands of the Aegopodium forest site type and in 2015, at the former Pikknurme forest district.
Kaks aastat hiljem, 2014. aastal viidi sellised uuringud läbi naadi kasvukohatüübi puistutes ning 2015. aastal Laeva piirkonnas, endises Pikknurme metskonnas.
Different environmental features, ground vegetation, soil indicators, and taxation data was analysed using different PC-ORD 6 analysis packages.
Erinevate keskkonnatunnuste, alustaimestiku, mullanäitajate ja takseerandmete analüüsimiseks kasutasin erinevaid PC-ORD 6 analüüsipakette.
The conclusion of this thesis does not aim to discredit any method of classification; however, the results revealed that merely visual examination is not sufficient for achieving accurate results.
Tulemuse põhjal ei taheta ümber lükata ühtegi klassifikatsiooni meetodit, aga tulemuse põhjal saab öelda, et ühtegi täpset tulemust ei ole võimalik saada lihtsalt visuaalse määramise teel.
As nature is constantly changing, classifying forest site types is difficult.
Kuna loodus on väga muutlik, siis kasvukohatüüpe võib olla raske määrata.
As nature is highly changeable, more research must be done for accurate results and mere visual examination is not enough.
Looduse kiire muutumise tõttu, tuleb õige tulemuse saamiseks teha rohkem tööd, kui lihtsalt paljas vaatlus.
MS Excel’s regression analysis was used to process the data.
Andmete töötlemiseks kasutasin MS Exceli keskkonnas olevat regressioonanalüüsi.
The first ground vegetation and soil analyses were carried out in 2012.
2012. aastal tehti esmakordselt ka alustaimestiku ja muldade uuringuid.
To acquire the taxation data of the forest stand, a circular systematic method of drawing samples was used, during which an inventory of ground vegetation was conducted and soil excavation performed in order to provide soil descriptions.
Puistu takseerandmete saamiseks kasutati ringproovitükkide meetodit, samadel aladel viidi läbi alustaimestiku inventuur ja koostati mullakirjeldused.
In 1996, the first forest site sample plots were created in Estonia to researching their growth.
1995. aastal hakati rajama Eesti metsa kasvukäigu püsiproovitükke.
The purpose of this thesis is to study permanent sample plots of a single area based on data other than already determined forest site types and to examine other possibilities for classifying permanent sample plots.
Käesoleva töö eesmärgiks on vaadata ühe piirkonna proovitükke mõõdetud puistu- ja mullaandmete põhjal ning uurida, kas on ka mingeid muid viise kuidas jagada erinevaid püsiproovitükke.
Relation between stand vegetation and soil properties on permanent sample plot data in district of Laeva
Mullastiku ja taimestiku seosed Laeva piirkonna metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel
The analyses revealed that many of the sample plots that had been classified as similar forest site types might in fact have been classified incorrectly.
Analüüside käigus selgus, et Laeva piirkonna proovitükid jagunesid mulla- ning puistuandmete järgi kahte gruppi, mis erinesid varem üles märgitud kasvukohatüübist.
The given research is using methods of the Modscapes project.
Antud uurimus kasutab Modscapes uurimismeetodeid.
Exploring rural soviet family ties and place attachment as a potential for developing post-soviet cultural landscapes
Nõukogudeaegsete perekonnasidemete uurimine maapiirkondades ja perekondade vaheliste sidemete kohaseotus potentsiaaliga nõukogude järgse kultuurmaastiku arendamisel
This master's thesis is a case study carried out researching the Luunja sovkhoz and surrounding kolkhoz areas.
Antud magistritöö on juhtumiuuring, mis on läbiviidud Luunja sovhoosi ja selle ümbritsevatel endistel kolhoosi aladel.
Therefore, finding people with connections and family-ties connecting to the case study area.
Sellest lähtuvalt otsiti inimesi, kes on kollektiviseerimise ajaperioodiga seotud ning omavad peresuhteid, kes uuritaval ajaperioodil elasind ning töötasid antud piirkonnas.