natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forest clear-cut patches created with the final harvesting method have been successfully recognised by satellite images.
Loodud metsakaardilt on võimalik näha metsasust ja kasutada kaarti lageraiealade määramisel – metsamaskina andmete saamisel satelliidipiltidelt.
A special emphasis was paid to identify true patches of clear-cuts, separating them from those of false positive clear-cut patches in the course of post-processing of the classified image.
Tekkinud vale-positiivsed lageraiealade kujundid võimaldavad valida järeltöötluse otsuseid, mille tulemusena väheneb vale-positiivsete andmete hulk andmestikes.
It was tried to explain the reasons, why false positive clearcuts appear among the real ones.
Vale-positiivsed on mingil põhjusel tekkinud lageraiealade kujundid, mis tegelikult lageraiealad ei ole.
The results show, that false positive clear-cut patches in winter images tend to be small patches, mostly only some pixels in size.
Enamasti tekkisid vale-positiivsed kujundid metsaservadesse, mida oli näha ka kõigil kolmel proovitükil.
The tests were carried out in accordance with ISO 13061-3:2014, EVS-EN 317:2000 and ISO 3132.
Katsed teostati vastavalt standarditele ISO 13061-3:2014, EVS-EN 317:2000 ja ISO 3132.
In the case of pine, the flexural strengths of all test pieces were quite similar, so a similar conclusion can not be drawn.
Männi puhul olid kõikide katsekehade paindetugevused küllaltki sarnased, seega sarnast järeldust teha ei saa.
Making a groove for the spruce weakened the bending strength by 42%, but in the case of pine, the groove did not significantly weaken the wood.
Kuusele soone tegemine vähendas paindetugevust 42%, kuid männi puhul soone tegemine puitu märkimisväärselt ei nõrgestanud.
Based on the results, it is assumed that resin coating helps prevent woody material from moistening.
Tulemuste põhjal saab väita, et vaiguga katmine aitab ära hoida puitmaterjali liigniiskumise.
As a result of wood compressive strength perpendicular to grain tests, it was found that the 24-hour soaked and resin-coated test pieces had a compressive strength of at least 89% higher than uncovered test pieces and 48-hour soaked and resin-coated test pieces had a compressive strenght at least 150% higher than uncovered test pieces.
Ristikiudu survekatsete tulemusena selgus, et 24 tundi leotatud ja vaiguga kaetud katsekehade survetugevus oli vähemalt 89% suurem kui katmata katsekehadel ning 48 tundi leotatud katsekehadel vähemalt 150% suurem.
In addition, the moisture content of the test pieces after soaking and drying cycles was determined.
Lisaks määrati katsekehade niiskussisaldus pärast leotamise ja kuivamise tsükleid.
In the compression tests perpendicular to grain, the same test pieces that had passed the soaking and drying cycles were used to prove how much environmental conditions would undermine the compressive strength of the wood.
Survekatsetel kasutati samu katsekehi, mis olid läbinud ligunemise ja kuivatamise tsüklid, et tõestada, kui palju keskkonnatingimused puidu survetugevust mõjutavad.
Influence of epoxy resin to physico-mechanical properties of softwood
Epoksiidvaigu mõju okaspuidu füüsikalis-mehaanilistele omadustele
The woody material of the test pieces were spruce and pine, which are the main types of wood used for building material.
Katsekehade puitmaterjaliks valiti kuusk ja mänd, mis on põhilised ehitusmaterjalina kasutatavad puiduliigid.
The three-point bending tests were performed so that the cut weakening groove remained in the strain zone.
Kolme punkti paindekatsed teostati selliselt, et nõrgestusena lõigatud soon jäi tõmbetsooni.
In this thesis the physico-mechanical properties of softwood treated with epoxy resin were studied.
Käesolevas magistritöös uuriti epoksiidvaiguga töödeldud okaspuidu füüsikalismehaanilisi omadusi.
In laboratory tests, the flexural strength of the reinforced wood of the epoxy resin and the wood compressive strength perpendicular to grain of the specimens coated with resin were evaluated.
Laboratoorsetes katsetes hinnati epoksiidvaiguga tugevdatud puidu paindetugevust ja vaiguga kaetud katsekehade ristikiudu survetugevust.
To measure the moisture content of the test pieces, up to two 24-hour soaking and drying cycles were performed on the test pieces The moisture content of the epoxy-resin-coated test pieces were three to five times smaller than the uncovered test pieces.
Epoksiidvaiguga kaetud katsekahade niiskussisaldus oli kolm kuni viis korda väiksem katmata katsekehade omast.
The test pieces of spruce filled with epoxy resin and the test pieces without cut groove and epoxy resin matched with the results of the flexural strenght test.
Epoksiidvaiguga täidetud kuuse katsekehade paindetugevused olid samaväärsed tervik katsekehade tulemustega.
Hymenopteran parasitoids are one of the most important group of pest’s natural enemies.
Kiletiivalised (Hymenoptera) parasitoidid on peitkärsakate ühed kõige olulisemad looduslikud vaenlased.
Oilseed rape (Brassica napus L.) is one of the most important oil crops in the world (Hatzig et al., 2018).
Raps (Brassica napus L.) ehk õlikaalikas on tänapäeval maailmas üks tähtsamaid õlikultuure (Hatzig et al., 2018).
There are three main parasitoid species of cabbage seed weevil: Trichomalus perfectus (Walker), Stenomalina gracilis (Walker) and Mesopolobus morys (Walker) (Haye et al., 2015; Ulber et al., 2010).
Kõdrapeitkärsaka kolm peamist parasitoidi on: Trichomalus perfectus (Walker), Stenomalina gracilis (Walker) ja Mesopolobus morys (Walker) (Haye et al., 2015; Ulber et al., 2010).
Trichomalus perfectus was the predominant parasitoid but also S. gracilis and M. morys were found.
Domineerivaks kõdra-peitkärsaka parasitoidiks oli T. perfectus, kuid leiti ka S. gracilis’e ning M. morys’e isendeid.
Pest management in oilseed rape is mainly based on the use of synthetic insecticides (Heimbach, Müller, 2013; Zimmer et al., 2014), which in addition to pests, also kills the natural enemies of pests (Jonsson et al., 2008; Kovács, 2018).
Rapsil kontrollitakse kahjurite arvukust peamiselt sünteetiliste putukamürkidega (Heimbach, Müller, 2013; Zimmer et al., 2014), mis aga hävitavad lisaks kahjuritele ka teised lülijalgsed, sh kahjurite looduslikud vaenlased (Jonsson et al., 2008; Kovács, 2018).
Based on the aims there were three hypotheses: (i) the damage rate of the cabbage seed weevil and cabbage stem weevil is not affected by the distance of the previous year oilseed rape fields; (ii) the parasitism rate of cabbage seed weevil is greater in those winter oilseed rape fields that are located closer than 500 m from the previous year's winter oilseed rape field; (iii) the distance from the previous year's oilseed rape fields affects the species composition of parasitoids.
Lähtuvalt töö eesmärkidest püstitati hüpoteesid: (i) kõdra- ja varre-peitkärsaka kahjustuse taset ei mõjuta kaugus eelmise aasta rapsipõllust; (ii) kõdra-peitkärsaka parasiteerituse tase on suurem nendel talirapsi põldudel, mis asuvad lähemal kui 500 meetrit eelmise aasta talirapsi põllust; (iii) kaugus eelmise aasta talirapsipõllust mõjutab kõdra-peitkärsaka parasitoidide liigilist koosseisu.
The increase in the cultivation area has also increased the abundance and distribution of oilseed rape pests.
Rapsi kasvupindala laienemine on suurendanud ka ristõielistele taimedele spetsialiseerunud putukate arvukust ja levikut.
Cabbage seed weevil (Ceutorhynchus obstrictus (Marsham) syn.
Käesolevas töös käsitletakse rapsi kahjuritest kõdra-peitkärsakat (Ceutorhynchus obstrictus (Marsham) syn.
The use of insecticides in the fields significantly reduced the damage rate of the cabbage seed weevil and cabbage stem weevil and significantly negatively affected the parasitism rate of cabbage seed weevil.
Insektitsiidide kasutamine põldudel mõjutas oluliselt positiivselt kõdra- ja varrepeitkärsakate kahjustuse taset ning oluliselt negatiivselt kõdra-peitkärsaka parasiteerituse taset.
In total, there were 12 experimental fields, 6 of which were located closer than 500 meters from the previous year's winter oilseed rape fields and 6 were further than 500 meters from the previous year's winter oilseed rape fields.
Kokku oli 12 katsepõldu, millest kuus asusid lähemal ja kuus kaugemal kui 500 meetrit eelmise aasta talirapsi tootmispõllust.
C. assimilis (Paykull)) and cabbage stem weevil (Ceutorhynchus pallidactylus (Marsham)), are two abundant and important oilseed rape pests and mainly harm winter rape oilseed rape in Estonia.
C. assimilis (Paykull)) ja varre-peitkärsakat (Ceutorhynchus pallidactylus (Marsham)), kes Eestis kahjustavad peamiselt talirapsi.
The aim of this work was to find out the extent of damage done by the cabbage seed weevil and cabbage stem weevil on the winter rape and whether it was affected by the distance from the previous year's winter oilseed rape fields.
Antud töö eesmärgiks oli välja selgitada kõdra- ja varre-peitkärsaka kahjustuse suurus talirapsi põldudel ja kas seda mõjutas kaugus eelmise aasta talirapsi põllust.
The damage rate was significantly greater in fields that were closer than 500 meters from previous years winter oilseed rape fields compared to the fields that were more than 500 meters away from previous years winter oilseed rape fields.
Põldudel, mis asusid lähemal kui 500 meetrit eelmise aasta talirapsi põllust oli kahjustuse tase oluliselt kõrgem kui põldudel, mis asusid kaugemal kui 500 meetrit eelmise aasta talirapsi põllust.
The damage rate of the cabbage stem weevil was significantly influenced by the distance from the previous year’s winter oilseed rape fields.
Varre-peitkärsaka kahjustuse suurust mõjutas oluliselt kaugus eelmise aasta talirapsipõllust.
We found that the cabbage seed weevil damage rate was affected by the distance from last year's winter rape field, but the level of parasitism was not affected by the distance of last year's winter oilseed rape fields.
Leiti, et kõdrapeitkärsaka kahjustuse taset mõjutas kaugus eelmise aasta talirapsi põllust, kuid parasiteerituse taset ei mõjutanud.
Damage and parasitism rate of seed and stem weevils in winter oilseed rape
Kõdra- ja varre-peitkärsaka kahjustuse ja parasiteerituse tase talirapsil
In addition, to find out the parasitism rate of the cabbage seed weevil and whether the distance of the last years fields affected it.
Lisaks selgitada, milline oli kõdra-peitkärsaka parasitoidide liigiline koosseis ja kas eelmise aasta rapsipõllu kaugus mõjutas nende arvukust ja koosseisu.
Statistical analysis was conducted using STATA 14.2.
Statistiline analüüs viidi läbi programmiga STATA 14.2.
Prevalence or risk factor studies in Estonia have not previously been conducted.
Levimuse ega riskitegurite alaseid uurimusi pole Eestis varem läbi viidud.
Haptoglobin measurement is a promising diagnostic method, but further study is required for establishing reference values.
Haptoglobiini mõõtmine on paljulubav diagnostikameetod, kuid vajab edasisi uuringuid võrdlusväärtuste kindlaks tegemiseks.
Study population included 173 cats from Tartu animal shelter.
Valimisse kuulusid 173 Tartu varjupaiga kassi.
There were too few FeLV positive samples to make estimations.
FeLV-positiivseid proove oli liiga vähe, et hinnanguid anda.
Haptoglobin is an acute phase protein which increases in serum in case of infection and inflammation and should therefore increase in case of retroviral infection.
Haptoglobiin on akuutse faasi proteiin, mille sisaldus seerumis tõuseb infektsiooni ja põletiku tagajärjel ning peaks seega tõusma ka retroviirustega nakatumise korral.
Blood was collected and FIV/FeLV immunochromatographic Speed Duo tests conducted in Janne Orro animal clinic.
Vereproovid võeti ja FIV/FeLV immunokromatograafiline Speed Duo test teostati Janne Orro loomakliinikus.
FIV prevalence and risk factors seem in accordance with other studies, but a larger and more versatile study population is needed for further studies.
FIV-i levimus ja riskitegurid tunduvad sobivat teiste uuringute tulemustega, kuid järgnevateks uuringuteks on vajalikud suuremad ja mitmekesisemad valimid.
Results show the apparent prevalence of FIV to be 13.3% and the risk factor for infection to be male gender.
Tulemused näitavad, et FIV-i ilmnev levimus on 13.3% ja riskitegur haigestumiseks on isassugu.
Haptoglobin concentration was measured using a spectrophotometric assay developed for pigs.
Haptoglobiini sisaldus määrati sigadele välja töötatud spektrofotomeetrilise meetodiga.
This study was conducted to find the prevalence and risk factors of FIV and FeLV infection in Estonia and to assess the relation between haptoglobin concentration, FIV/FeLV infection and the risk factors for infection.
See uurimus viidi läbi eesmärgiga leida FIV-i ja FeLVi levimus ja riskitegurid Eestis ning hinnata seost haptoglobiini kontsentratsiooni ja FIVi ja FeLV-iga nakatumise ja riskitegurite vahel.
Feline immunodeficiency virus (FIV) and feline leukemia virus (FeLV) are important infectious diseases of cats with a worldwide prevalence.
Kasside immuunpuudulikkuse viirus (FIV) ja kasside leukeemia viirus (FeLV) on olulised ülemaailmse levikuga kasside nakkushaigused.
Prevalence of feline immunodeficiency virus and feline leukemia virus infection in shelter cats in Tartu: association with age, gender, rhinitis and serum haptoglobin concentration
Kasside immuunpuudulikkuse viiruse ja kasside leukeemia viiruse levimus Tartu varjupaiga kassidel: seosed vanuse, soo, riniidi ja haptoglobiini kontsentratsiooniga seerumis
Haptoglobin concentration increase was found to be associated with male gender and rhinitis, but not with FIV or FeLV infection.
Haptoglobiini kontsentratsiooni tõusul leiti seos isassugupoole ja riniidiga, kuid mitte FIV-FeLV nakkusega.
Musculoskeletal disorders affect millions of workers in the EU countries.
Luu- ja lihaskonna ülekoormushaigused mõjutavad miljoneid Euroopa Liitu kuuluvate riikide töötajaid.
Also in Estonia, these illnesses are the main cause of workers' temporary incapacity to work, which has hampered the productivity of companies and national economic development.
Ainuüksi Eestis on need haigestumised peamiseks töötajate ajutise töövõimetuse põhjuseks, mistõttu on pärsitud ettevõtete tootlikkus ja majanduse areng.
On the basis of the feedback, primarily the guidelines for the learner were amended.
Esitatud ettepanekute põhjal muudeti eelkõige suuniseid õppijale.
In summary, the learning experience was mostly positive.
Kokkuvõtvalt oli testõppijate õpikogemus valdavalt positiivne.
The created learning material https://bit.ly/2HMXnyO was tested by 13 learners, and their feedback was digitally collected via Google forms.
Loodud õppematerjali https://bit.ly/2HMXnyO katsetas 13 testõppijat ning nende tagasiside koguti digitaalselt Google vormi kaudu.
Musculoskeletal disorders are preventable if the employer or their representative has the skills, knowledge and attitudes to redesign workplaces or change the way in which work is organised.
Luu- ja lihaskonna ülekoormushaigused on ennetatavad kui tööandjal või tema esindajal on olemas oskused, teadmised ja hoiakud töökohtade ümberkujundamiseks või töökorralduse muutmiseks.
Digital learning material for the prevention of musculoskeletal disorders
Digitaalne õppematerjal luu- ja lihaskonna ülekoormushaiguste ennetamiseks
From the foregoing, a learning material was compiled on the basis of Estonian legislation and translated scientific literature, and it was published in the Genially environment to enable interactive learning.
Eeltoodust lähtuvalt koostati õppematerjal Eesti õigusaktide ja tõlgitud teaduskirjanduse alusel ja see avaldati interaktiivset õppimist võimaldavas vormis Genially keskkonnas.
The learning material was based on the didactic requirements (LORI model, SOLO taxonomy) and its content creation relied on the science-based principles and the Estonian legal framework.
Õppematerjali loomisel lähtuti didaktilistest (LORI mudel, SOLO taksonoomia) nõuetest ja selle sisu arvestab Eesti õigusruumi ja tõenduspõhiste printsiipidega.
Until now the access to the necessary information has been hindered, as there is a lack of study materials for the Estonian speaking learner and the availability of time and financial resources to participate in organized training courses is limited.
Kuna seni on eestikeelse õppija jaoks olnud õppematerjali vähe ja organiseeritud korras koolitusel osalemist pärsivad aja ning rahaliste vahendite olemasolu, siis seati magistritöö eesmärgiks koostada iseseisvat enesearengut soosiv digitaalne õppematerjal ülekoormushaiguste ennetamiseks.
In a previous study Rimm (2007) points out that the management of Estonian landscapes is based on protected areas.
Eelnevalt tehtud uuringus Rimm (2007) juhib tähelepanu sellele, et Eesti maastike haldus põhineb kaitstud aladel.
Based on the results, it can be assumed that the community is involved in setting goals, but often the results are such that there are no proposals for disclosure and participate in public debate only agencies and municipality representatives.
Tulemuste põhjal saab eeldada, et kogukonda on eesmärkide määramisel kaasatud, kuid tihti on tulemused siiski sellised, et avalikustamisel ettepanekud puuduvad ning avalikul arutelul osalevad vaid ametkondade ja valla esindajad.
The landscape is not characterized in its entirety, usually only the location in the landscape and its brief characterization are presented, which shows that the landscape-based approach to everyday living environment finds little implementation and still regards the landscape as a valuable object that needs to be protected from people and not as an environment that needs to be adapted for human beings.
Maastikku ei ole iseloomustud tervikuna, enamasti on toodud välja vaid paiknemine maastikurajoonis ja selle lühike iseloomustus, mis näitab, et maastikuline lähenemine igapäevasele elukeskkonnale leiab vähe rakendamist ja endiselt käsitletakse maastikku pigem kui väärtuslikku objekti, mida tuleb kaitsta inimeste eest ja mitte kui keskkonda, mida tuleb kohandada inimeste heaks.
In most cases, the objectives are formulated in a similar way, which means that the author of the plan has a significant role in formulating the objectives and the community is involved only to confirm the set goals.
Enamasti on eesmärgid sõnastatud sarnaselt, mistõttu on näha planeeringu koostaja oluline roll eesmärkide sõnastamisel ja kogukonda on kaasatud vaid koostatud eesmärkide kinnitamiseks.
Research results show that the general objectives of spatial development and conditions for building and use for different types of land use set in the Järvamaa comprehensive plans, usually support the values of the whole environment or the everyday landscape, as well as natural, cultural, economic and social aspects, and can be regarded as "landscape quality objectives".
Uuringutulemused näitavad, et Järvamaa üldplaneeringutes seatud ruumilise arengu üldeesmärgid ning hoonestus- ja kasutamistingimused erinevatele maakasutuse liikidele, toetavad enamasti tervikelukeskkonna seotud väärtusi ehk harilikku maastikku, samuti looduslikke, kultuurilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte ning neid võib käsitleda „maastiku kvaliteedi eesmärkidena".
Valuable areas have different quality objectives, but everyday areas are neglected, therefore, the study addresses the everyday landscapes.
Väärtuslikele aladele on seatud erinevaid eesmärke, kuid harilikud alad on jäetud tähelepanuta, seetõttu on uuringus käsitletud harilikke maastikke.
Objectives have been formulated by several municipalities in the same way as there has been one compiler of the plan, which suggests that local people may be involved in the formulation of objectives to a small extent.
Eesmärgid on sõnastanud mitu omavalitsust sarnaselt, kui on olnud üks planeeringu koostaja, millest võib järeldada, et kohalikke elanikke võidi kaasata eesmärkide sõnastamisse vähesel määral.
The development goals of the plans were analysed by differences and similarities, and the impact of landscape quality and the achievement of the objective.
Planeeringute arengueesmärke analüüsiti erinevuste ja sarnasuste ning maastiku kvaliteedile avalduva mõju ja eesmärgi saavutatavuse seisukohalt.
The aim of the work is to find out how the landscape quality objective described in the European Landscape Convention is reflected as a planning measure in existing comprehensive plans of Järvamaa rural municipalities.
Eesmärk on selgitada välja, kuidas kajastub Euroopa maastikukonventsioonis kirjeldatud maastiku kvaliteedi eesmärk kui planeerimislik meede Järvamaa valdade kehtivates üldplaneeringutes.
It can be said that there is no clear link between the landscape quality objectives and the landscape features of the sites, based on the explanatory notes of Järvamaa comprehensive plans.
Võib öelda, et maastiku kvaliteedi eesmärkide ja kohtade maastikuomaduste vahel ei ole Järvamaa üldplaneeringute seletuskirjade põhjal näha selget seost.
The implementation of the Landscape Convention should be continued to draw up recommendations for the identification and assessment of landscapes, where the assessment would cover the whole territory, including the everyday landscape and the integrated approach and also to train people in order to increase reflection on landscape and to contribute to setting the goals of a common shared living space.
Maastikukonventsiooni rakendamisel tuleks edaspidi koostada soovitused maastike identifitseerimiseks ja hindamiseks, kus hindamine hõlmaks kogu territooriumi, sh ka harilikku maastikku ning terviklikku käsitlust ning lisaks ka koolitada inimesi, et suurendada maastiku tasandil kaasa mõtlemist ja ühise jagatud eluruumi kvaliteedi eesmärkide seadmisel kaasa löömist.
In order, to get to know, the content of comprehensive plans was examined which space usage agreements contained in the plans can be interpreted as "landscapes quality objectives" of everyday landscapes.
Teada saamiseks uuriti üldplaneeringute sisust, milliseid planeeringutes sisalduvaid ruumikasutuse kokkuleppeid saab tõlgendada harilike maastike maastiku kvaliteedi eesmärkidena.
In the Landscape Convention, the landscape is an important part of the quality of life for people everywhere: in urban areas and in the countryside, in degraded areas as well as in areas of high quality, in areas recognised as being of outstanding beauty as well as everyday areas.
Maastikukonventsioonis on maastik inimeste elukvaliteedi osana ühtviisi tähtis kõikjal: linnalistes ja maapiirkondades, degradeerunud ja rikkumata ning nii märkimisväärselt kaunitel kui ka harilikel aladel.
Topics related to landscape quality objectives in comprehensive plans of Järva county rural municipalities
Maastiku kvaliteedi eesmärkidega seonduvad teemad Järvamaa valdade üldplaneeringutes
In the work, the rural comprehensive plans of Järva county municipalities are the research material.
Töös on uuritavaks materjaliks Järva maakonnas paiknevate valdade üldplaneeringud.
In the last years consumers eating habits have changed.
Tarbijate toitumisharjumused on muutunud viimasel ajal.
For the time being consumers prefer products which benefit their health of functional foods, therefore the choice of dairy products has expanded.
Tänapäeval eelistavad tarbijad tervislikku tooteid ehk funktsionaalset toitu, seepärast on laienenud ka piimatoodete valik.
Probiotics are bacteria that belong to the consumption of the gut beneficial micro biota.
Probiootikumid on bakterid, mis kuuluvad soolestiku kasuliku mikrofloora koostisse.
Cheese is a food which is good in comprehensibility and has high nutritional value.
Juust on hea omastatavusega ja kõrge toiduväärtusega toode.
The release of dairy production with added probiotics (for example yoghurt, kefir, acidophilus milk, buttermilk and cheese) has begun, which consumption has a positive effect on the gastrointestinal tract.
Hakati tootma piimatooteid probiootikumidega (näiteks jogurt, keefir, atsedofiilpiima, pett ja juust), mille tarbimistel avaldub positiivne mõju seedetraktile.
Studing possibilities to use of probiotic bakteria in making of protcessed cheese
Probiootiliste bakterite kasutamise võimaluste uurimine sulatatud juustude valmistamisel