natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the process of the thesis the following technology was used: PHP, MySQL, JavaScript, HTML5 and CSS3.
Käesoleva bakalaureusetöö kirjutamise käigus valmis kalameestele suunatud veebirakenduse prototüüp, mille loomisel kasutati järgmisi tehnoloogiaid: PHP, MySQL, JavaScript, HTML5 ja CSS3.
Zooplankton as the indicator of ecological quality and fish predation in lake ecosystems
Zooplankton kui järvede ökoloogilise kvaliteedi ja kalade kisksurve indikaator
A Post-Structuralist "Concept" of Legitimacy
Post-strukturalistlik legitiimsuse „kontseptsioon"
Addressing themes like the republican founding act, the performative-constative distinction, violence, ethics of deconstruction and analysing relevant texts of authors like Hannah Arendt, John Austin, Jacques Derrida, Bonnie Honig, Walter Benjamin, Ernesto Laclau, and others the thesis arrives at a "concept" of legitimacy that functions as a Derridean infrastructure – resigning.
Võttes vaatluse alla teemad nagu vabariikliku asutamisakti loogika, performatiivide-konstatiivide eristus, vägivald, dekonstruktsiooni eetika ning analüüsides autorite nagu Hannah Arendt, John Austin, Jacques Derrida, Bonnie Honig, Walter Benjamin, Ernesto Laclau asjakohaseid tekste, näitab käesolev väitekiri, et legitiimsus töötab ühiskondlikul väljal nagu derridalik infrastruktuur – resigneerimine.
This thesis is an investigation into the concept of legitimacy.
Käesolev väitekiri käsitleb legitiimsuse kontseptsiooni.
These accounts belong to Jacques Derrida and Hannah Arendt.
Põhitähelepanu koondub Jacques Derrida ja Hannah Arendti käsitlustele vabariikliku asutamisaktiga seonduvast „nõiaringi" paradoksist.
It aims at formulating a post-structuralist concept of legitimacy by following a deconstructive analysis of two accounts of the "vicious circle" of the republican founding act of a state.
Töö eesmärgiks on jõuda dekonstruktiivse analüüsi kaudu nn. post-strukturalistliku legitiimsuse „kontseptsiooni" sõnastamiseni.
This study is based on the results of eight interviews that were carried out amongst second year computer science undergraduates in the University of Tartu.
Bakalaureusetöö põhineb Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna teise aasta informaatika eriala üliõpilastega läbi viidud kaheksal intervjuul.
The Impact of Previous Experience in Programming on Computer Science Undergraduates Studies at Universities
Ülikoolieelse programmeerimiskogemuse mõju informaatika üliõpilaste õpingutele
This paper also contains undergraduates opinions on what experience before starting studies in university has the most value in helping students with their studies.
Lisaks uuritakse, millist ülikoolieelset kogemust hindavad informaatika eriala üliõpilased kõige kasulikumaks ülikoolis õppides.
The purpose of this paper is to give an overview of how previous experiences in programming help computer science undergraduates in their studies in university.
Bakalaureusetöö eesmärgiks on uurida, kuidas mõjutab intervjueeritud üliõpilaste arvates ülikoolieelne kokkupuude programmeerimisega üliõpilaste õpinguid informaatika erialal.
The genetic causes of early onset hearing loss in Estonian children
Varajase algusega kuulmislanguse geneetilised põhjused Eesti lastel
Genetic HL is divided into syndromic and non-syndromic forms.
Geneetiline KL jagatakse omakorda sündroomseks ja mittesündroomseks vormiks.
We investigated them by APEX gene array analysis, which covers 201 mutations in eight different genes (GJB2, GJB3, GJB6, GJA1, SLC26A4, SLC26A5, 12S-rRNA and tRNA (Ser)).
Uurisime KL-ga lapsi kuulmislanguse DNA analüüsiga 8 geenis (GJB2, GJB3, GJB6, GJA1, SLC26A4, SLC26A5, 12S-rRNA and tRNA (Ser)) 201 mutatsiooni suhtes APEX meetodil.
The aim of our study was to establish the prevalence of c.35delG and p.M34T mutations in GJB2 gene among Estonian general population; to investigate genetic background in Estonian children with HL and to describe their phenotype; to evaluate the occurrence of small submicroscopic chromosomal rearrangements and the incidence of cytomegalovirus (CMV) infection in children with HL.
Meie töö eesmärkideks oli määrata GJB2 geeni mutatsioonide c.35delG ja p.M34T esinemissagedus Eesti vastsündinute populatsioonis; välja selgitada KL geneetilised põhjused Eesti lastel ja kirjeldada nende fenotüüpi; kirjeldada väikeseid submikroskoopilisi kromosomaalseid ümberkorraldusi ja määrata molekulaarse analüüsiga kaasasündinud tsütomegaloviirusinfektsiooni esinemine KL-ga lastel.
In conclusion the etiology of HL was established or specified in 140 investigated children (60%).
Uuringu tulemusena selgus või täpsustus KL etioloogiline geneetiline faktor 140 patsiendil (60%).
The study group of children with HL consisted of 233 children.
KL-ga laste uuringugruppi kuulus 233 patsienti, kellel oli diagnoositud lapseea algusega KL.
In 50-60% of the cases with HL are hereditary (genetic) and in 40-50% of the cases of hearing loss acquired due to environmental factors.
Kuni 60%-l juhtudest on tegemist päriliku ehk geneetilise KL-ga, ülejäänud juhtudel aga omandatud ehk kahjulikest väliskeskkonna faktoritest põhjustatud KL-ga.
The results of our study we found carrier frequency for c.35delG mutation 1 in 22 and for p.M34T mutation 1 in 17.
Töö tulemusena leidsime Eesti vastsündinute anonüümsel skriiningul mutatsiooni c.35delG kandluseks Eestis 1:22 ja mutatsiooni p.M34T kandluseks 1:17.
The prevalence of the carrier frequencies of the mutations c.35delG and p.M34T in the GJB2 gene in Estonia is the highest of results found in European populations.
Mutatsioonide c.35delG ja p.M34T esinemissagedus nii KL-ga laste kui ka skriinitud anonüümsete vastsündinute hulgas on Eestis kõrgem kui enamikes Euroopa riikides.
Whole genome array analysis was indentified in three patients three potentially pathogenic chromosomal deletions.
Ülegenoomsel genotüpiseerimisel Illumina geenikiipidega leidsime kolmel patsiendil kolm erinevat deleteerunud kromosoomipiirkonda ja kaasasündinud tsütomegaloviirusinfektsioon oli KL-e põhjuseks viiel lapsel.
Hearing loss (HL) is the most common sensory disorder wordwide, one to two children in 1000 are born with HL.
Varajase ehk kõne-eelse KL esinemissagedus arvatakse olevat ligikaudu 1–2 juhtu 1000 lapse kohta.
The general Estonian population study group consisted of 998 anonymous newborn samples whose were partially dissociated.
Mutatsioonide c.35delG ja p.M34T esinemissageduse skriininggrupis oli 998 anonüümset vastsündinut, kes olid järjestikku sündinud Eesti erinevates piirkondades ühe kuu jooksul.
The mutations found most frequently among Estonian children with early onset HL were c.35delG and p.M34T.
KL-ga laste grupi uuringul leidsime, et GJB2 geeni mutatsioon c.35delG on ka Eestis kõige sagedasem KL-e põhustaja ja teisel kohal on mutatsioon p.M34T.
The approach considered in this paper was that of an artificial neural network with the aim of reducing the rate of power consumption and thereby increasing the performance and durability of the network.
Käesolevas lõputöös uuriti lähenemist, kus kasutatakse tehisneurovõrke eesmärgiga vähendada energiatarvet ja seeläbi parendada sensorvõrgu efektiivsust ning vastupidavust.
The implications of the observed results were that another form of prediction model can replace the existing one or alternated with one another in the process of operation of a wireless sensor network.
Töö tulemustest järeldub, et olemasolevaid ennustusmudeleid võib asendada alternatiivsetega või kasutada neid vaheldumisi juhtmevaba sensorvõrgu töö käigus.
Support vector machines backed artificial neural model was the best of all models picked.
Tugivektormasinatega toetatud tehisneuromudel valiti välja kui parim vaatluse all olnud mudel.
It was then compared with a linear regression model to see if there would be any good reasons to migrate to the this new approach.
Seda mudelit võrreldi lineaarse regressiooni mudeliga, et näha kas väljavalitud mudeli puhul leidub mõjuvaid põhjuseid just seda eelistada.
At the end, it was observed that the chosen network performed slightly above the level of the existing model.
Lõpuks selgitati välja, et uuritava mudeli efektiivsus oli veidi kõrgem kui võrreldaval mudelil.
Predicting Wireless sensor readings with Neural network
Juhtmevabadest sensorvõrkudest on saamas osa meie igapäevalust.
Just as people themselves, the grammatical categories are mostly defined by opposing to each other.
Nagu inimesed, nõnda on ka grammatilised kategooriad üldiselt defineeritavad just vastandustes üksteisele.
The meanings of Estonian and French conditional.
Eesti ja prantsuse keele tingiva kõneviisi tähendused.
A contrastive study based on translated and comparable texts
Kontrastiivuurimus tõlketekstide ja võrreldava korpuse põhjal
These differences may result from the systematic dissimilarities between the languages or be motivated by stylistic considerations and/or by the translator’s personal preferences.
Need lahknevused võivad tuleneda nii süsteemsetest erinevustest keeles, kui olla motiveeritud stiililistest kaalutlustest või tõlkija isiklikest eelistustest.
These oppositions can vary in different languages, but the linguistic functions are mainly universal.
Need vastandused on keeliti erinevad, kuid keele funktsioonid siiski suhteliselt universaalsed.
The aim of the present thesis is to map the equivalences of the Estonian and French conditional forms in the translations in order to have more specific understanding of the functioning of these forms in both languages.
Käesoleva töö eesmärk on kaardistada eesti ja prantsuse keele tingiva kõneviisi vastavused tõlketekstides, saamaks selgemat aimu nende keelte konditsionaalide toimimisest.
If we try to expand the comparative aspect of the above mentioned maxim into the linguistic context, we may say that this is precisely the comparison with the other language system that can provide us some useful information on the studied linguistic phenomena.
Laiendades La Rochefoucauld’ maksiimi võrdlevat aspekti lingvistikakonteksti, võib tõdeda, et just kõrvutamine teise keelesüsteemiga võib anda olulist infot uuritava keelenähtuse kohta.
For example, as in Estonian, there is neither morphological future nor the phenomenon of the sequence of tenses, one cannot translate into Estonian conditional the French forms that have been influenced by these phenomena.
Nii näiteks on morfoloogilise tuleviku ning aegade ühildumise fenomeni puudumise tõttu mõeldamatu tõlkida eesti keeles tingivasse kõneviisi neid prantsuse konditsionaali vorme, mis sünnivad just nimetatud nähtuste koosmõjul.
The indicative mood in the subordinate clause of the French version passes on the same hypothetical nuance as the Estonian conditional form, and the translation into Estonian is, in fact, also possible without the correlative siis.
Kindel kõneviis prantsuse versiooni kõrvallauses annab edasi just selle sama hüpoteetilise nüansi nagu eesti tingiv kõneviis ning tegelikult oleks ju eestikeelne tõlge mõeldav ka ilma korrelaadita „siis".
If the construction of the conditional clause seems quite parallel in French and in Estonian, the observation of the other functions reveals many differences.
Kui ülaltoodud tingimuslause konstruktsioonid on kahes keeles küllalt sarnased, siis ülejäänud funktsioonide vaatlemisel leidub lisaks hulgaliselt lahknevusi.
Comparing to Estonian version, in French, there is no conditional form in the subordinate clause of that François de La Rochefoucauld’s maxim, and the conjunction siis (‘then’) is also absent in the main clause.
Prantsuse keeles ei ole selle François de La Rochefoucauld’ maksiimi kõrvallauses tingivat kõneviisi ning peallause algul puudub sidend „siis", kuid arusaadav on see üldinimlikule nõrkusele viitav väide siiski ühtmoodi.
In the present thesis, these and many other intriguing issues are discussed in the light of the polyphonic theory.
Nendele ja paljudele teistele põnevatele teemadele käesolev töö polüfoonilises võtmes keskendubki, ammutades võrdlusmaterjali nii tõlgitud kui sarnast tüüpi tekstidest koostatud korpustest.
Or, Estonian journalists do not use very often the quotative forms in writing the news, even if it would be theoretically possible since one of the functions of French conditional which has nearly identical grammatical description appears very often in that context.
Samas, kui eesti keeles oleks teoreetiliselt võimalik kasutada kaudset kõneviisi ka ajakirjanduslikes uudistes (prantsuse keeles on üks sarnase grammatilise kirjeldusega konditsionaali kasutus selles kontekstis väga sage), siis seda nn kvaliteetuudistes ajakirjandustraditsioonide erinevuse tõttu siiski ei tehta.
So the translator finds always the way how to transmit the message from the source language to the target one.
Nii leiabki tõlkija pärast suuremat või väiksemat peamurdmist võimaluse, kuidas lähtekeeles väljendatu sihtkeeles kõige ladusamalt kõlaks.
Brain drain as an object of public debate
Ajude äravool avaliku arutelu objektina
Effect of background music on task performance of extraverts and introverts
Taustamuusika mõju ülesannete lahendamisele ekstravertidel ja introvertidel
The Effect of Socio-Cultural Factors on Time Perception
Sotsiaal-kultuuriliste tegurite mõju aja tajule
However, the causality of these associations remains to be tested experimentally.
Siiski, kõigi leitud seoste põhjuslikkus vajab veel eksperimentaalset testimist.
In both species bacterial load was higher in females than in males, which along with earlier studies, indicates the generality of this sex pattern.
Mõlemal linnuliigil leiti emastel bakterite arvukus kõrgem olevat kui isastel, mis koos varasemate andmetega viitab selle mustri üldkehtivusele.
Thus, this study revealed that bacterial assemblages on the feathers of breeding birds are affected both by life history and ecological factors and are related to body condition.
Seega, käesolev uurimus kinnitab, et pesitsevate lindude sulgedel elavad bakterikooslused on mõjutatud nii lindude elukäigust kui ka ökoloogilistest parameetritest ja on seoses kehakonditsiooniga.
Microorganisms have been shown to play an important role in shaping the life- histories of animals, and it has recently been suggested that feather-degrading bacteria influence the trade-off between parental effort and self-preening behavior in birds, therefore affecting breeding success.
Mikrorganismid mängivad loomade elukäigu kujundamisel olulist rolli ja hiljuti on välja tuldud ideega, et sulgi lagundavad bakterid võivad mõjutada lindude sigimispingutuse ja sulestiku puhastamise vahel olevat lõivsuhet, mõjutades seeläbi ka pesitsusedukust.
Natural variation in plumage bacterial assemblages in two wild breeding passerines
Sulestiku bakterikoosluste pesitsusaegne varieeruvus kahel vabaltelaval värvuliseliigil
However, to design suitable experiments to examine causal relationships between plumage bacteria and the fitness of host birds, natural variation in plumage bacterial communities needs to be better understood.
Selleks, et planeerida lindude edukuse ja nende sulestikku asustavate bakterite vaheliste põhjuslike seoste kindlakstegemiseks katseid, tuleb esmalt õppida paremini mõistma sulestiku bakterikoosluste looduslikku varieeruvust.
Also, seasonal change in the density of attached bacteria associating with individual birds was negatively associated with change in chroma over the same period.
Veelgi enam, bakterite arvukuse muutus pesitsushooajal oli negatiivses seoses sulestiku ereduse muutusega samal perioodil.
Wild breeding populations of great tits (Parus major) and Pied Flycatchers (Ficedula hypoleuca) were studied in purpose to explore bacterial assemblages inhabiting the feathers and to investigate associations with ecological and life-history parameters.
Töös uuriti rasvatihase (Parus major) ja must-kärbsenäpi (Ficedula hypoleuca) populatsioone, kirjeldamaks sulgi asustavaid bakterikooslusi ja uurida nende seoseid keskkonna ja elukäigu parameetritega.
There were significant seasonal changes in bacterial abundance on feathers: increase during nest-building, decline between the nest-building period and fledging of the first brood and increase again before fledging of the second brood.
Pesitsushooaja jooksul bakterite arvukus muutus tugevasti: järsk tõus pesaehituse ajal, sellele järgnev langus esimese kurna ajal ning uus tõus enne teise pesakonna lennuvõimestumist.
The density and species richness of bacterial assemblages were studied using flow cytometry and ribosomal intergenic spacer analysis (RISA) respectively.
Bakterite arvukuse ja mitmekesisuse määramiseks kasutati vastavalt läbivoolu tsütomeetriat ja ribosomaalse geenidevahelise speisserjärjestuse analüüsi (RISA).
Bacterial load was significantly different between pairmates, body parts of the same bird and different years, same time there were strong intra-individual (and intrapair) correlations of mentioned factors.
Bakterite arvukus oli oluliselt erinev paariliste, kehaosade ja aastate vahel, olles samaaegselt ühe isendi (ja pesitsuspaari) piires, võrrelduna teiste isenditega (ja pesitsuspaaridega), siiski tugevas seoses.
Bacterial abundance was associated with female body mass and breeding success (number of fledglings), but feather-degrading bacterial phylotypic richness was negatively related to female feather chroma (which is also considered to show individual quality).
Bakterite arvukus oli seotud emaste kehamassi ja pesitsusedukusega (lennuvõimestunud poegade hulk), aga mitmekesisus oli negatiivses seoses hoopiski sulestiku eredusega (mida samuti peetakse isendi kvaliteedi näitajaks).
Rapid change of bacterial abundance during nest-building may provide one potential cost of nest-building for individual birds.
Pesaehituseaegne kiire bakterite arvukuse kasv viitab ühele võimalikule pesaehituse hinnale.
Bacterial load and assemblage richness were found to associate with species and habitat.
Bakterite arvukus ja mitmekesisus leiti sõltuvat linnuliigist ja pesitsusbiotoobist.
The transformation of the Internet usage practices in Estonia
Interneti kasutamise praktikate areng Eestis
In what ways are people, especially the younger generation attached to the new techno-social environment and practices related to it?
Kuidas inimesed, eriti nooremad põlvkonnad, on seotud uue tehno-sotsiaalse keskkonnaga ning sellega seotud praktikatega?
The study also approaches the question of democratic development and ICTs in Estonia.
Uuring vaatleb ka demokraatliku arengu ja IKTde seotuse küsimust Eestis.
Are they taken with by the dominance of new technological regime, or are they active agents in change?
Kas nad pigem passiivsed kaasaminejad uue tehnoloogilise režiimiga, või on nad muutuste aktiivsed mõjutajad ja agendid?
Empirical findings support the belief that infrastructural development brings with it the advancement of usage practices only to a certain extent.
Empiirilised tulemused toetavad arusaama et infrastruktuuri areng laiendab kasutuspraktikate arengut vaid teatava määrani.
This was followed by a stage where usage also incorporated private-life centred communication, entertainment and content creation activities.
Sellele järgnes aste, kus kasutus laienes ka eraelu-kesksele kommunikatsioonile, meelelahutusele ja sisu loovatele tegevustele.
From this stage, it is possible to move to a higher level, where the agential praxis of users is the main driving factor: this stage encompasses the practices of social networking and community-based initiatives, and represents the new, digitally mediated public space.
Nimetatud tasandilt on võimalik liikuda edasi tasandile, kus peamiseks faktoriks on kasutajate endi agentsus: see hõlmab sotsiaal-võrgustikulisi tegevusi ning kogukonnapõhiseid algatusi ning on uue, digitaalselt vahendatud avaliku ruumi ilminguks.
It asks what role is played by the information and communication technologies in transforming the structures of global information society into the everyday life of Estonian society and how are people involved in those changes.
Doktoritöö keskendub Eesti infoühiskonnastumisele, vaadeldes millist rolli mängivad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad globaalse infoühiskonna struktuuride sulandumises Eesti igapäevaellu ning kuidas nendesse muutustesse on kaasatud inimesed.
Thus, a special emphasis has been put upon the user’s content production practices and participatory practices as part of people’s Internet use.
Töö keskendubki esmajoones kasutajate sisuloomepraktikatele ja osalevatele praktikatele kui inimeste internetikasutuse osale.
Current patterns of Internet usage show that mostly such consumption-oriented opportunities as information search and e-services were picked up by users.
Praegused internetikasutuse mustrid näitavad, et kasutajad võtsid esmajoones omaks eelkõige tarbimiskesed võimalused nagu infootsing ja e-teenused.
How have the people taken up the ICTs and how do they make sense of the given situation?
Kuidas inimesed on info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad omaks võtnud ning kuidas nad endale infoühiskonnastumise protsessi mõtestavad?
The thesis takes a look upon Internet content consumption and production: how it has evolved in the context of transition society and what are the main factors behind it. Out of major domains of ICT-related user agency - participation and civic engagement; education, learning and literacy; creativity; identity and social connection, in the context of the transition society, participation and content creation activities stand out as particularly significant.
Peamistest IKT-ga seotud kasutaja-agentsuse valdkondadest: osalus ja kodanikuühiskond; haridus, õppimine ja kirjaoskus; loovus; identiteet ja sotsiaalne suhtlus, on transitsiooniühiskonna kontekstis eriti olulised osalevad ja sisu loovad tegevused.
This stage of more creative and participatory online activities relied on the support of the structure and, more strongly, on user agency, and was part of the usage practices of the minority of users.
See, rohkem loovaid ja osalevaid tegevusi hõlmav aste toetus ühelt poolt struktuuri, teisalt aga eriti just kasutajate endi agentsusele.
In addition to emphasizing the use of evidence-based medications, one of the main priorities has been to enable more patients to receive a minimally invasive management method, in which the blood flow in the vessels of the heart is restored mechanically.
Lisaks tõenduspõhiste raviskeemide kasutamise rõhutamisele on üheks prioriteediks olnud võimaldada suuremale osakaalule patsientidest väheinvasiivset ravimeetodit, kus südame veresoontes taastatakse verevool mehhaaniliselt.
Therefore much effort has been put into improving and harmonizing the quality of management.
Seetõttu on viimase kümnendi jooksul palju panustatud ravikäsitluse parandamisele ja ühtlustamisele.
Mortality due to coronary heart diseases has decreased in Estonia during the last decade, still being among the highest in Europe.
Eestis on suremus südame veresoonte ateroskleroosi tõttu viimasel aastakümnel oluliselt langenud, ometi paikneme Euroopas edetabelis endiselt esikolmikus.
However, the developments were more pronounced in the higher level of care setting, which translated also into better outcomes compared to those seen in lower care hospitals.
Siiski kõrgema etapi haiglates oli areng rohkem väljendunud, mis tõi kaasa ka paremad ravitulemused võrreldes madalama etapi haiglatega.
Nevertheless, the better management did not result in significantly better outcomes within a level of care setting.
Ometigi ei väljendunud parem ravikäsitlus oluliselt paremates ravitulemustes haigla etapi piires.
The prompt use of modern evidence-based strategies makes it possible to considerably improve the outcomes, including survival.
Siiski saab kaasaegsete tõenduspõhiste ravivõtete viivitamatul rakendamisel patsientide ravitulemusi, sh elulemust, oluliselt parandada.
One of the most serious manifestations of coronary heart disease is acute myocardial infarction, also known as heart attack, which is accompanied by a high risk of death.
Üks tõsisemaid südame veresoonte ateroskleroosi avaldusvorme on südamelihase infarkt ehk kärbumine, mis võib lõppeda surmaga.
In particular, we found that women with diabetes have a high risk for worse outcomes.
Muuhulgas näitasid töö tulemused, et just suhkurtõvega naissoost patsientidel on risk halvematele ravitulemustele.