natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Considering the level of energy saving of a building, it must not be based only on the expenses of maintaining the indoor climate, but a more integrated approach (starting with the production of materials up to the recycling of those) should be calculated.
Hoonete energiasäästu arvestades ei tohi lähtuda ainult sisekliima tagamiseks kuluvast energiast vaid tuleb keskenduda tervikule (materjalide tootmisest kuni nende ümbertöötlemiseni).
Out of three residential buildings the most environmentally friendly appeared to be the stone construction building, and the most environmentally damaging the log building.
Kolmest üksikelamust kõige keskkonnasõbralikumaks kujunes kivikonstruktsiooniga hoone, keskkonnakahjulikumaks palkhoone.
It is not rational to spend more on the sum of recoverable energy (primary, recurring embodied and recycling of the materials) than is spent on the maintenance of indoor climate.
Ei ole otstarbekas kulutada ehitusmaterjalide primaar- ja ekspluatatsioonienergia ning materjalide taaskasutamisest tagasi saadava primaarenergia summa peale rohkem energiat kui hoone sisekliima tagamiseks kulub.
The aim of the current paper is to discover a more environmentally friendly residential building with the cheapest supporting construction.
Antud töö eesmärgiks on leida keskonnasõbralikuma ning soodsaima kandevkonstruktsiooniga üksikelamu.
The current work is based on the data of wood panel buildings and log cabins of Ritsu Ltd. A residential building with the supporting construction made of ceramsite blocks was designed out of a wood panel building so that the U-values were as similar as possible.
Puitpaneelhoonest konstrueeriti keramsiitplokist kandevkonstruktsiooniga üksikelamu, arvestades, et seina U-väärtus oleks võimalikult ligilähedane puitpaneelhoone seina U-väärtusega.
Test bench for small displacement internal combustion engine
Väikese töömahuga sisepõlemismootori katsestend
Moreover, it is necessary to find suitable equipment for the analysis of exhaust fumes and fuel consumption.
Samuti on võimalik läbi viia kütusekulu ja heitgaaside analüüsid.
The solution for the brake system dynamometer is to creat hydraulic a circuit where the pump is set of by the engine under the test and the load of the pump is controlled by the throttle valve.
Katseseadmele projekteeritud pendeldünamomeeter baseerub laagritele asetatud hüdraulikapumbale, mille võlli käitab kettülekandega mootorsaag.
In order to carry out sudies on the usage of bioethanol fuels in two-stroke engines, it is essential to develop a suitable test bench for a two-stroke small displacement internal combustion engine.
Katseliselt on vaja välja selgitada, millist mõju mootori mehaanilistele komponentidele ja võimsuslikele parameetritele avaldab bioetanooli kütusesegu kasutamine kahetaktilises mootoris.
This way essential data can be gathered for improving bioethanol fuels and making them more efficient and cleaner.
Katsete tulemusena saab vajalikke andmeid nii mootori toitesüsteemi kui ka bioetanooli kui kütuse edasi arendamiseks.
I intended is to evolve a reasonably priced engine dynamometer for chain saw engine in order to conduct torque and power measurements.
Katsestendiga on võimalik mõõta mootori pöördemomenti ning arvutuste teel leida mootori võimsus.
There are a lot of different prism, each one is a little different from the other, which means that ATR can behave differently with every prism.
On olemas palju erinevaid prismasid ja iga üks on teisest natukene erinev, mis tähendab, et ATR võib iga prisma puhul käituda erinevalt.
Measurements were made to a ~9 meter line and to a ~87 meter line.
Katsemõõtmised tehti ~9 meetrisel lõigul ja ~87 meetrisel lõigul.
In this thesis three round prisms and one 360° prism were tested.
Töös kasutati kolme standardprismat ja ühe 360° prismat.
Nowadays all produced Total Stations have built in Automatic Target Recognition system (ATR), which can track prism when it is moving.
Enamus tänapäeval toodetud tahhümeetritel on sisse ehitatud automaatjälgimis süsteem (ATR), mis suudab jälitada prismat sinna kuhu ta liigub.
An investigation of the accuracy of Automatic Target Recognition system of Total Stations
Tahhümeetrite prisma automaatjälgimis süsteemi täpsuse uuring
In addition, every Total Station manufacturer have their ATR system built differently, which raised the question, does Leica TS15 and Trimble S6 Total Stations can get same results using ATR when measuring to different prisms.
Ka erinevate tootjate tahhümeetritel on ATR ehitatud erinevalt, mis tõstatas töö probleemi, kas Leica TS15 ja Trimble S6 tahhümeetrid saavad ATR süsteemi kasutades erinevatele prismadele mõõtes samad tulemused.
The results revealed that using Total Stations of the same accuracy class, the error does not depend much on the Total Station, because the measurement errors did not differ significantly.
Selgus, et samas täpsusklassis olevate tahhümeetrite puhul sõltub viga tahhümeetrist endast vähe, kuna mõõtmisvigade erinevus ei tule märgatavalt suur.
Measurement errors in horizontal direction using afore-mentioned prisms were analyzed.
Analüüsiti, kui suured horisontaalsuuna vead töös kasutatud prismade puhul mõõtmistesse tekivad.
This thesis defined that from the prisms used in this study, only one prism meets the requirements for that kind of measurements, which is Leica GTP1 round prism.
Kuna paljudel ehitusobjektidel nõutakse paari millimeetrist täpsust siis selgus ka see, et sellistel mõõtmistel on töös kasutatud prismadest soovitatav kasutada ainult Leica GTP1 prismat, mille puhul 9 meetri peale mõõtes jäi maksimaalne horisontaalsuuna viga 1mm piiresse.
Several shoots of different conifer species (pine, spruce, larch, fir, Douglas fir), turpentine and three different turpentine-ethanol mixtures (with ratios of 1:2, 1:3, 1:5) and insecticides Actara 25 WG, Decis Mega and NeemAzal T/S were used in this study.
Katsetes tarvitati erinevate okaspuude (mänd, kuusk, lehis, nulg, ebatsuuga) võrseid, vaigutärpentini ja kolme erinevat tärpentini-etanooli segu (vahekorras 1:2, 1:3, 1:5) ning insektitsiide Actara 25 WG, Decis Mega ja NeemAzal T/S.
The aim of this thesis was to study the effects of odours of various host-plants and to find out the effect of odours of some insecticides and turpentine-ethanol mixtures on the behaviour of the large pine weevil in laboratory conditions.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida erinevate toidutaimede lõhnade mõju hariliku männikärsaka liikumiskäitumisele labortingimustes ning välja selgitada mõnede insektitsiidide ja tärpentini-etanooli segudest eralduvate lõhnade mõju hariliku männikärsaka liikumisaktiivsusele laboris.
In Estonia, the most common is the large pine weevil, Hylobius abietis (L.).
Kõige tavalisem männikärsaka liik Eestis on harilik männikärsakas (Hylobius abietis (L.)).
In addition, an automated video tracking system EthoVision XT 11 was applied to record and analyze the movement of insects.
Putuka liikumiskäitumise salvestamiseks ja analüüsimiseks rakendati lisaks videojälgimissüsteemi EthoVision XT 11.
According to the experiments carried out, the four-arm olfactometer is significally more suitable for studying the behaviour of pine weevils (including the identifying the repellency of insecticides) than the Y-shaped olfactometer.
Läbiviidud katsed näitasid, et neljaharuline olfaktomeeter sobib männikärsakate käitumise (sh. insektitsiidide repellentsuse väljaselgitamiseks) uurimiseks oluliselt paremini kui Ykujuline olfaktomeeter.
The experiments were carried out in Y-shaped and four-arm olfactometers.
Uurimistöös kasutati Y-kujulist ja neljaharulist olfaktomeetrit.
It was found out that the odours from turpentine-ethanol mixture with a ratio of 1:5 was attractive to females, however, if the ratio was 1:3, the odours were attractive also to males.
Leiti, et tärpentini-etanooli segu (vahekorras 1:5) lõhn mõjus atraktiivselt vaid emasputukatele, kuid samade koostisainete segu lõhnale (vahekorras 1:3) reageerisid lisaks ka isasputukad.
The results of the experiments showed that the odours of host-plants were attractive to the large pine weevils.
Töö tulemustena selgus, et toidutaimede lõhnad mõjusid harilikule männikärsakale atraktiivselt.
The adults of pine weevils feed mainly on phloem tissue on the stems of conifer seedlings.
Hariliku männikärsaka valmikud toituvad peamiselt noorte okaspuutaimede tüvekoorest.
The effect of some volatile compounds on locomotor behaviour of the large pine weevil (Hylobius abietis (L.))
Mõnede lenduvate ühendite mõju hariliku männikärsaka (Hylobius abietis (L.)) lokomotoorsele käitumisele
The pine weevils are considered to be the most important pests for conifer sites.
Männikärsakad on ühed ohtlikumad okaspuukultuuride kahjurid.
Insects use the odours of volatile compounds (α-pinene, etc.) emitted from the plants to find their host-plants.
Toidutaime leidmiseks kasutavad putukad taimedest lenduvaid erinevate keemiliste ühendite (α-pineeni jt) lõhnasid.
Other species observed during this study were Ph. vittata, Ph. nemorum, Ph. nigripes, Ph. armoraciae.
Vähemal määral leiti mõlemal aastal ka järgmisi maakirbuliike: Ph. vittata, Ph, nemorum, Ph. nigripes, Ph. armoraciae.
There are six different species of flea beetles in Estonia, they attack mostly young developing cultured cruciferous plants.
Eestis võib kohata neist kuut liiki, kes kahjustavad peamiselt noores kasvueas ristõielisi taimi.
Synthetic insecticides which have been applied to avoid insects, are also toxic to other species and are polluting the environment and the flea beetles have developed resistance.
Kahjurite vältimiseks kasutatavad sünteetilised taimekaitsevahendid avaldavad negatiivset mõju ka teistele liikidele ning keskkonnale ja tekitavad kahjurputukate hulgas resistentsust.
The impact of the garlic extracts on flea beetles were tested during two consecutive years (2015, 2016).
Põldkatsed küüslauguekstraktide kasutamiseks maakirpude tõrjel viidi läbi 2015. ja 2016. aasta vegetatsiooniperioodil.
The varieties were treated with fresh garlic water extract, garlic powder water extract and fresh water as a controle.
Katse viidi läbi kolmes variandis kolmes korduses ja töötluslahustena olid kasutusel värske küüslauguekstrakti vesilahus, küüslaugupulbri vesilahus ja kontrollvariandiks puhas vesi.
Turnip variety ‘Goldana’ was used as a pilot plant.
Ristõielise kultuurtaimena kasutati katses naerisorti ’Goldana’.
Flea beetles are widely spread all around the world.
Maakirbud on maailmas levinud taimekahjurid.
Garlic extracts influence on Flea Beetles distribution and abundance
Küüslauguekstraktide mõju maakirpude arvukusele ja liigilisele koosseisule
The dynamics of the abundance of flea beetles is synchronised with the dynamics of temperatures and snow conditions.
Maakirbud on väga ilmastikutundlikud, nende arvukust mõjutab talvitumistemperatuur koos lumeoludega.
The flea beetles are activating there movements and starting to fly from 10-12 degrees.
Liikumis- ja toitumisaktiivsus sõltub samuti temperatuurist, hüppamine ja lendamine madalamatel temperatuuridel kui 10-12 ºC ei ole neile mardikatele omane.
During both testing years and in all testing variants the most abundant species were Phyllotreta undulata, Ph. atra.
Katseaastatel olid arvukamateks püütud liikideks Phyllotreta undulata, Ph. atra.
The alternative would be a wider application of botanical insecticides in plant protection.
Botaaniliste insektitsiidide kasutamisega on võimalik vältida neid kõrvalmõjusid.
Yellow glue traps were set up on the field to catch the flea beetles and they were changed every seven days.
Kahjurputukate püüdmiseks paigaldati katsepõllule kollased kahepoolsed liimipüünised.
The preservation of the landscape (storage of information) is dependent on the speed of changes.
Maastiku säilivus (info talletamine) on sõltuvuses muutuste kiirusega.
The perceivable landscape a theoretical-methodological approach to landscape
Tajutav maastik teoreetilis-metodoloogiline käsitlus maastikust
The process occurring in the landscape is comprised of three parts: recording information, storing information and using information.
Maastikus toimuv protsess koosneb kolmest osast: info salvestamine, info talletamine, info kasutamine.
The means of writing has a direct impact on the durability of the landscape.
Kirjutamise viis avaldab otsest mõju maastiku säilivusele.
Memories can be stored with the help of both personal and collective memory, but recognition depends on personal experience.
Mälestuse talletamine võib toimuda nii isikliku kui kollektiivse mälu abil, kuid äratundmine sõltub isiklikust kogemusest.
The integrity of the landscape is expressed in the principle of the hermeneutical circle, in which the understanding of the whole ensure the understanding of the parts and vice-versa, the comprehension of the parts helps to under the whole.
Maastiku terviklikkus avaldub hermeneutilise ringi printsiibis, kus tervikust arusaamine tagab osadest arusaamise ja vastupidi, osade mõistmine aitab mõista tervikut.
The unevenness, homogeneity and individuality of the landscape impacts the speed of the changes, the landscape’s stage of development and location in the general structure.
Ebaühtsust, homogeensust ja individuaalsust mõjutab muutuste kiirus, maastiku arenguaste ja paiknemine üldise struktuuri suhtes.
In order for memories to be evoked, they must first be stored, and thereafter, their sign must be recognised.
Mälestuse esilekerkimiseks on vaja esmalt mälestus talletada ja seejärel see ära tunda.
The semiospheric border of landscape determines the structural and functional nature of landscape as semiosphere, which enables objects with similar structure or function to be separated from the rest without defining the location of the physical border.
Maastiku semiosfääriline piir määrab maastiku kui semiosfääri strukturaalse ja funktsionaalse olemuse, mis võimaldab eraldada sarnase struktuuri või funktsiooniga objektid ülejäänutest, ilma füüsilise piiri asukohta määramata.
Lefebvre’s spatial triad divides the landscape into spaces that are distinguished from each other by characteristic words: lived, perceived, and conceived.
Lefebvre ruumitriaad jagab maastiku ruumideks, mida eristab üksteisest iseloomustavate sõnadega: elatud, tajutav, kujutatav.
Writing a text in the landscape (recording information) can occur in the following ways: between, besides, on top of and over.
Maastikku teksti kirjutamine (info salvestamine) võib toimuda: vahele, kõrvale, peale või üle.
Dispersion is typical of a landscape’s semiospheric border and the border may be both spatial and temporal.
Maastiku semiosfäärilisele piirile on omane hajuvus ning piir võib olla nii ruumiline kui ajaline.
Space does not become lived space until the subject (person) and object (landscape) have made contact, when the contact that actives the memory occurs.
Elatud ruum saab ruumiks alles peale subjekti (inimese) ja objekti (maastiku) kokkupuudet, mis käivitab mälestuse.
The appearance of the opposite tendency can be observed in the case of constant and long-term changes.
Järsku ja lühikese aja jooksul toimunud muutuste puhul, võib maastik hästi säilida, vastupidise tendentsi avaldumist võib täheldada pidevate ja pikaajaliste muutuste puhul.
If conceived space is a two-dimensional plan, then perceiv ed space is comprised of the surrounding space that lacks memories.
Kui kujutatav on kahemõõtmeline plaan (planeeringu joonis), siis tajutava ruumi moodustab ümbritsev ruum, milles puuduvad mälestused, elatud ruum tekib alles siis, kui see on täidetud isiklike mälestustega.
The goal of the case studies was to identify a semiosphere in landscape, the properties characteristic of memory and reminiscences, in order to identify the universal functioning mechanisms of the object and to comprehend the inner logics of the functioning of landscape.
Tajutavat maastiku vaadeldi semiosfääri, mälu ja mälestuste kaudu, mida mõjutavad erinevad dünaamilised protsessid nagu gentrifikatsiooni, maastiku muutused, sotsiaalsete representatsioonide ja sotsiaalse kapitali avaldume jms.
Among study group, 87% of respondents experienced maintenance problems.
Uuringugrupis olid hooldust takistavaid probleeme kogenud 87% vastajatest.
In 2016 35 000 hectares semi-natural habitats was under restoration and maintenance.
2016. aastal oli taastamisel ning hooldamisel 35 000 hektarit poollooduslikke kooslusi.
Other serious problems were state held factors: strict maintenance requirements (n=40%), bureaucracy (n=30%) and too small subsidies (n=30%).
Järgmisteks suurimateks probleemideks nimetati riigipoolseid tegureid: karmid hooldusnõuded (n=40%), bürokraatia (n=30%) ning liiga väikesed toetused (n=30%).
Most occurring problem was excess water (n=57%) which is a feature of some semi-natural habitats.
Suurimaks probleemiks nimetati liigniiskust (n=57%), mis on mõnede poollooduslike koosluste eripäraks.
Semi-natural habitats are permanent grassland under nature conservation and for their sustainable preservation, annual maintenance is needed estimated on 75 000 hectares.
Poollooduslikud kooslused on looduskaitse all olevad püsirohumaad, mille jätkusuutlikuks säilimiseks on vajalik iga-aastane hooldamine hinnanguliselt 75 000-l hektaril.
The survey showed that small grants and strict maintenance requirements (late start of mowing and hay harvesting requirement) threatens falling out of maintenance semi-natural habitats, that are smaller, indented and with less valuable harvest because mowing and harvesting is inefficient and costly for the caregiver.
Uuringust selgus, et väikeste toetuste ning karmide hooldusnõuete (hiline niitmise algusaeg ning niite kokku kogumise nõue) tõttu on eelkõige ohustatud väikesed, liigendatud ning niite poolest väärtusetumad poollooduslikud kooslused, mille niitmine ja niite kogumine on maahooldaja jaoks ebaotstarbekas ja kulukas.
Master’s thesis gives an overview of semi-natural habitats and their distribution in Võru county, their restoration and maintenance and related issues.
Magistritöös antakse ülevaade poollooduslikest kooslustest ja nende levikust Võru maakonnas, nende taastamisest ja hooldamisest ning sellega kaasnevatest probleemidest.
The results of this master’s thesis can be used by authorities involved in semi-natural habitats maintenance to plan their future tasks.
Käesolevas magistritöös esitatud tulemusi saavad kasutada poollooduslike koosluste hooldamisega seotud ametkonnad oma edasiste tööde planeerimisel.
With semi-natural habitats management officials, interviews were carried out.
Poollooduslike koosluste haldamisega seotud ametnikega viidi läbi intervjuud.
Semi-natural habitats caregivers in Võru county consider preservation of semi-natural habitats to be important (n=94%), most motivating maintenance aspect is financial support by grants (n=73%) since semi-natural habitats are less profitable because of their natural characteristics and aggravating maintenance requirements than intensive grasslands.
Võru maakonnas asuvate poollooduslike koosluste hooldajad peavad nende alade säilimist tähtsaks (n=94%), hooldust enim motiveerivaks teguriks nimetati rahalisi toetusi (n=73%), kuna poollooduslikud kooslused on oma looduslike eripärade ning hooldust raskendavate nõuete tõttu vähem tasuvamad kui kultuurrohumaad.
Semi-natural habitats caregivers attitudes and influence factors on maintenance on the example of Võru County
Poollooduslike koosluste hooldajate hoiakud ning hooldust mõjutavad tegurid Võru maakonna näitel
To preserve semi-natural habitats, annual maintenance is required, occurring problems can interrupt consistent maintenance.
Poollooduslikke koosluste säilimiseks peab neid hooldama iga-aastaselt, probleemide ilmnemisel võib järjepidev hooldus katkeda.
37% of the respondents would not carry on maintenance and 40% of respondents would reduce the maintained area when there is a large or full decrease of the subsidies.
Järjepidev toetuste maksmine ning toetusmäärade suurenemine on oluline, et jätkuks poollooduslike koosluste hooldamine, nende suurel määral või täielikul vähenemisel loobuks hooldamast 37% vastajatest, 40% vastajatest vähendaks hooldatavat pindala.
Additionally the research studied Võru county’s officials, who administer semi-natural habitats, about their assessments on maintenance of semi-natural habitats.
Lisaks uuriti poollooduslikke kooslusi haldavate Võru maakonna ametkondade (Keskkonnaamet, RMK, Põllumajandusameti mahepõllumajanduse valdkond) ametnike hinnanguid poollooduslike koosluste hooldamise kohta.
The survey was carried out among Võru county semi-natural habitat caregivers trough a questionnaire.
Uuringugrupiks valiti Võru maakonnas asuvate poollooduslike koosluste hooldajad, kelle seas viidi läbi ankeetküsitlus.
As far as we know, no such analysis has been previously carried out in Estonia.
Meile teadaolevalt ei ole varasemalt Eestis sellist analüüsi läbi viidud.
Therefore, it is important to understand the changes and the factors inducing them.
Seetõttu on oluline muutuste ja neid põhjustavate tegurite mõistmine.
Land-use changes affect the climate, the quality of soil and water resources, biodiversity, and human food security.
Maakasutuse muutused mõjutavad kliimat, pinnase ja veeressursside kvaliteeti, bioloogilist mitmekesisust ning inimeste toiduturvalisust.
One reason may be the lack of original data in the required format.
Üheks põhjuseks võib olla vajalikus formaadis algandmete puudumine.
The total of changes, where such factors did not occur was 217.
Muutusi, kus selliseid tegureid ei esinenud, leiti 217 tükki.
Upon further study of the research, it may be possible to choose additional factors to characterize the changes.
Töö edasisel uurimisel on võimalik valida juurde tegureid, millega muutusi iseloomustada.
The reasons for the change of arable land can also be examined at the regional scale, taking into account the specificities of the region (for example, the commercial value and rent price of arable land, the farmers' income, etc.).
Samuti saab haritava maa muutuste põhjuseid uurida piirkondlikul skaalal, kus arvestatakse regiooni eripärasid (näiteks haritava maa müügi ja rendi hind, talunike sissetulek jne).
A total of 725 changes were analysed, 393 of which were the turning of arable land into grasslands and 332 were the turning of arable land into woodlands (including brushwood).
Kokku analüüsiti 725 muutust, millest 393 olid haritava maa muutused rohumaaks ning 332 haritava maa muutused metsamaaks (k.a võsastumine).
89 per cent of the changes had been previously been a part of large consolidated fields, i.e. 11 per cent had been pieces located separately.
Eelnevalt oli suure põllumassiivi osa 89 protsenti muutustest ehk 11 protsenti olid eraldi asunud tükid.
In addition, it would be helpful in the investigation of land-use changes in Estonia after the restoration of independence, if the 1978˗1989 cadastre map digitized in a vector format could be used.
Lisaks oleks taasiseseisvumisjärgse Eesti maakasutuse muutuste uurimisel abiks, kui saaks kasutada vektorvormingus digitaliseeritud 1978-1989 katastrikaarti.
A total of 508 changes were found with at least one of the factors possibly affecting the change in arable land.
Kokku leiti 508 muutust, millel esines vähemalt üks haritava maa muutumisele võimalikku mõju omav tegur.
To achieve this, we examined the changes in arable land in four rural municipalities in Tartu County, which had been previously digitalized by the author.
Selle saavutamiseks vaadeldi Tartu maakonna neljas vallas toimunud haritava maa muutusi, mis olid autori poolt varasemalt digitaliseeritud.
7.3 per cent of the studied pieces were located near populated places.
Asula läheduses paiknes 7,3 protsenti uuritud tükkidest.
As a result of the research, it was found that in 46.5 per cent of the cases all the arable land in a cadastral unit, had turned into land with some other purpose.
Töö tulemustena leiti, et 46,5 protsenti juhtudest oli muu otstarbega maaks muutunud terve katastriüksuse ulatuses olnud haritav maa.
The master's thesis aims to ascertain the nature of changes taken place with arable land.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada haritava maaga toimunud muutuste iseloom.