natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, the aim of this master's thesis is to study the combustion process of alternative fuels in a naturally aspirated diesel engine.
Seetõttu on käesoleva magistritöö eesmärgiks uurida alternatiivkütuste põlemisprotsessi vabalthingavas diiselmootoris.
The test measurements have been performed in the EMÜ engine test laboratory, where measurements have been made on diesel fuel, FAME, HVO and LPG and CNG in parallel with diesel fuel (50/50).
Katsemõõtmised on teostatud EMÜ mootorite katselaboris, kus on tehtud mõõtmised diislikütusega, FAME, HVO ja LPG ning CNG paralleelselt diislikütusega (50/50).
Combustion process of alternative fuels in a naturally aspirated diesel engine
Alternatiivkütuste põlemisprotsess vabalthingavas diiselmootoris
Into Halves
Pooleks
From area analysis came out street´s problems and values.
Ala analüüsidest selgusid tänava probleemid ja väärtused.
Aims of current bachelor thesis was to change Tartu Turu street more attractive for pedestrians and more used by them as it is Turu street opposite street Vabaduse avenue.
Töö eemärkideks oli muuta Tartus asuv Turu tänav jalakäijatele atraktiivsemaks ja nende poolt rohkem kasutatavaks, nagu seda on Turu tänava vastastänav Vabaduse puiestee.
Through the concept scheme, which was Turu street and Vabaduse avenue places comparison, appeared values, what would exist on the Turu street design too.
Läbi kontseptsiooni, milleks oli Turu tänava ja Vabaduse puiestee kohtade võrdlus, selgusid väärtused, mis võiksid ka Turu tänaval olemas olla.
On this basis completed new design of the Turu street.
Sellest lähtudes valmis Turu tänavale uus kujundus.
In bachelor thesis are made new design for Turu street, which is located in Tartu city centre.
Käesolevas bakalaureusetöös on loodud uus kujundus Tartu kesklinnas asuvale Turu tänavale.
Thirty years ago, there were fewer vehicles on the streets and public transport was the preferred mode of transport.
Kui kolmkümmend aastat tagasi olid sõidukid defitsiit liikusid tänavatel üksikud sõiduvahendid ja ühistransport oli ainuke vahend vajalikku sihtpunkti jõudmiseks.
As per observations conducted in the area in evening time there were 28 vacant parking spaces out of 511 and 237 vacant in the morning.
Piirkonnas teostatud paikvaatkuse tulemusena selgus, et õhtusel ajal oli 28 vaba parkimiskohta 511-st ja hommikusel ajal oli 237 vaba parkimiskohta.
According to parking policies there should be 917 parking spaces but in reality there is only 511 which is 54% of the required.
Vastavalt parkimisnormatiivi normidele peaks uuritavas piirkonnas olema 917 parkimiskohta, kuid tegelik arv on 511, mis teeb 56% vähem tegelikust arvust.
Parking in residential areas is currently problematic resulting in vehicles blocking roads/ curbs, parking on roadside verges, disrupting snow clearing and limiting access for emergency services.
Magalapiirkonnas on parkimine tänapäeval väga suur probleem, kus sõidukid ummistavad teeääri, pargivad haljasalal, segavad lumekoristust ning piiravad operatiivsõidukite ligipääsu.
Parking planning challenges in densely populated cities is an issue and needs further attention.
Parkimisproblemaatika linnades, kuhu inimesed üha enam koonduvad, on oluline ja vajab edaspidist käsitlemist.
Author concludes that extending parking on to roadside verges would not resolve the problem and provides a temporary solution only.
Töö autor leiab, et parkimiskohtade probleemi ei lahenda parkimiskohtade laiendamine rohe-alade näol, vaid tekitaks ajutise lahenduse.
Analysing and examining regulations, solutions and project used to tackle parking challenges in other countries could help provide ideas to solve the problem.
Uurida ja analüüsida võiks võimalikult palju ka teiste riikide regulatsioone, lahendusi ja projekte ning leida võimalusi muudatuste tegemiseks, et vältida probleemi suurenemist.
Firstly, an evaluation should be conducted to determine the effects of car use in the area and on the environment.
Eelkõige on vaja välja selgitada, autostumise mõju piirkonnale ja seda ümbritsevale keskkonnale.
The author has chosen to closer examine an area in Tartu, Annelinn district consisting of twelve 9-storey buildings with the focus on parking policy effects to neighboring properties.
Uuritavaks piirkonnaks on autor valinud Tartu linnas asuva Taga Annelinna linnaosa asumi, kus asub kaksteist üheksa korruselist korterelamut ning vaadeldakse parkimispoliitika mõju teistele kinnistutele.
The method for determining the location of the parking garage and parking space pricing needs developing.
Arendamist vajab metoodika, mis võimaldaks määrata parkimishoone asukoha ja parkimiskoha hinnamehhanisme.
In present society the more convenient form of transportation is a personal vehicle rather than public transportation.
Tänane ühiskond on muutunud ja inimesed on hakanud üha rohkem langema mugavustsooni, kus valitakse ühistranspordi asemel sõiduauto.
To resolve the parking challenges, it should be approached keeping in mind future innovations.
Probleemi lahendamisel tuleks mõelda tuleviku innovatsioonile ja sellest lähtuvalt leida sobiv lahendus.
Results show there is a shortage of parking spaces in Tartu Annelinn district with 94% of the parking spaces occupied in the evenings.
Töö tulemuste põhjal võib öelda, et Tartu linnas Taga-Annelinna linnaosas on parkimiskohtade probleem tõsine, kus õhtusel ajal on täituvus 94% kogu parkimiskohtade arvust.
Firstly, the area was examined and observed to analyse the extent of parking challenges around the high storey buildings.
Töö eesmärgi täitmiseks on esmalt uuritud asumi piirkonda ja teostatud paikvaatus, et mõista kui suureks probleemiks on kujunenud parkimiskohtade nappus analüüsitaval korruselamute kinnistutel.
Building a parking garage would resolve the parking challenges the author suggest and provides a potential for real estate growth.
Kuid toob välja, et parkimishoone rajamine lahendaks autori sõnul parkimisproblemaatika ning pikas perspektiivis on võimalik luua uus kinnisvaraturg.
The aim of the thesis was to evaluate the current parking planning in Tartu, Annelinn district.
Magistritöö eesmärk oli hinnata parkimiskorralduse olukorda Tartu linna Annelinna linnaosa näitel.
The thesis of the case study examines the extent of parking planning challenges around high storey buildings in Annelinn.
Magistritöös uuritakse parkimiskorralduse probleemi ulatust korruselamute maa-aladel Taga-Annelinna asumi näitel.
Parking challenges: case study of Tartu Annelinna district
Parkimiskorralduse probleemid Tartu linna Annelinna linnaosa näitel
Compressive strength is evaluated by destructive and non-destructive methods.
Betooni tugevust hinnati purustaval ja mittepurustavatel meetoditel.
Test specimens were 150 mm cubes made from concrete C25/30.
Katsekehad valmistati betoonist klassiga C25/30, mida kasutati vundamentide rajamisel.
This paper presents the evaluation of concrete strength properties at Annelinn Prisma construction site.
Magistritöös käsitletakse betooni tugevusomaduste uurimist Tartu Annelinna Prisma ehitusobjektil.
Evaluation of the mechanical properties of concrete at Annelinn Prisma construction site
Betooni tugevusomaduste uurimine Tartu Annelinna Prisma objekti näitel
The combined method and compressive strength have a moderate correlation value (R2=0.70).
Põrkevasara-ultraheli ja purustava survetugevuse vahel leiti seoseks (R2=0,70).
Rebound index and compressive strength has a high correlation value (R2=0.81).
Laboris sooritatud katsetel leiti suuremad seosed, põrkevasara ja purustava survetugevuse vahel oli seos (R2=0,81).
Correlation between in-situ rebound index and compressive strength is quite low (R2=0.19).
Objektil põrkevasaraga konstruktsioonide peal tehtud katsetel oli purustava katsega väike seos (R2=0,19).
Rebound hammer and the combined method is used for assessing the quality of concrete and the estimation of its compressive strength.
Graafik on eelkõige betooni tugevusomaduste hindamiseks ja ehitusinseneridele võrdlusaspektiks ning kinnituseks.
Regression analysis is applied and models between compressive strength of in-situ concrete and non-destructive values are derived.
Graafikul on esitatud betooni survetugevuse kõverad, mis on leitud purustavatel ja mittepurustavatel meetoditel.
Relationships between compressive strength and non-destructive methods are established.
Mittepurustavatest meetoditest kasutati põrkevasarat ja põrkevasara-ultraheli meetodit.
Laboratory tests had a higher correlation.
Katsetulemusi statistiliselt analüüsides tehti järeldusi betooni tugevusomaduste kohta.
Given paper is based on the results of the tests carried out by the author.
Töö põhineb autori poolt läbi viidud katsete tulemustel.
This research is important because there are numerous suppliers of biscuit joints in the market and due to the fact that biscuit joints are mainly used in the production of furniture, it is important to know which biscuit to use to achieve the best strength and longevity.
Käesolev uurimus on oluline, sest kaubanduses on mitmeid lamelltüüblite tootjaid ning kuna lamelltüübleid kasutatakse peamiselt mööbli tootmises, siis on oluline teada, millist lamelltüüblit kasutada, et saavutada mööbli võimalik parim tugevus ja vastupidavus.
For more accurate results, the sample size of the tests should be increased to confirm or refute the results presented in this paper.
Täpsemate tulemuste saavutamiseks on tarvis valimi mahtu erinevate katsete puhul suurendada kinnitamaks või ümber lükkamaks käesoleva töö tulemusi.
The strength of wood biscuit in corner joints depending on manufacturer
Lamelltüüblite tugevus nurkseotises sõltuvalt tootjast
Thus, this thesis is one of the few papers focusing on the examination of different wooden biscuit joints.
Seega on käesolev töö üks väheseid, mis keskendub erinevate puidust lamelltüüblite uurimisele.
Previous research on biscuit joints has been mainly focused on different connecting components, not on biscuit joints themselves.
Varasemad uuringud, mis puudutavad lamelltüübleid, on keskendunud põhiliselt erinevate ühendatavate materjalide uurimisele, kuid mitte lamelltüüblitele.
Tests are carried out to determine if the biscuit joints produced by different manufacturers vary in different indicators, as well as determine the strongest of them.
Töö eesmärgiks oli võrrelda erinevate tootjate lamelltüübleid ning katsete abil määrata, kas erinevate tootjate lamelltüüblid on näitajate poolest erinevad ning välja selgitada milline neist on tugevaim.
The advantage of biscuit joints stems from the fact that they allow the usage of thinner materials, as opposed to dowel joints.
Lamelltüüblite eelis puittüüblite ees on see, et need võimaldavad kasutada õhemaid materjale.
To mill the openings of the joints, biscuit joiners are used and joints are attached to the openings with water-based adhesives.
Tüübli avade freesimiseks kasutatakse lamellifreesi ning lamellid kinnitatakse avadesse vee-baasil toodetud liimidega.
Similarly to dowel joints, biscuit joints are used for the construction of corner joints.
Lamelltüübleid kasutatakse nurkseotiste valmistamiseks sarnaselt puittüüblitega.
The purpose of this thesis is to compare the biscuit joints of various manufacturers.
Antud töö tulemustest selgus, et enamus erinevate tootjate poolt valmistatud lamelltüübleid ei ole oluliselt erinevad üksteistest.
Data used in comparison comes from previous thesis made in Kullenga (2015, 2012 and 2011) as well from nurseries in Reiu (2001, 2004-2006) and Räpina (2004-2007).
Kasutatud andmed pärinevad varasematest uurimustöödest nii Kullengalt (2015, 2012 ja 2011) kui ka mujalt taimlatest nagu Reiu (2001, 2004-2006) ja Räpina (2004-2007).
Research is based on the analysis of foregoing data in MS Excel program.
Uurimistöö põhineb eelmainitud andmete analüüsil MS Exceli keskkonnas.
Kullenga nursery’s plug+1 schools in 2015 were higher than in 2011 but didn’t reach the height of same year schools in Reiu nursery.
2015 Kullega esimese aasta „pott-põld" kool oli 2011 aasta omast küll kõrgem, kuid jäi alla 2001 aasta Reiu sama aasta koolidele.
Producing planting stock, schools of different years and different growing technologies are compared.
Võrreldakse erinevate aastate koole ning erinevaid kasvatustehnoloogiaid istutusmaterjali tootmisel.
Research showed what kind of planting stock and how much of it grows in Kullenga nursery.
Uurimistöö käigus selgitati välja, millist istutusmaterjali ja kui palju seda Kullenga taimlas kasvatatakse.
In addition, the average height and last year’s growth was measured.
Lisaks mõõdeti ka taimede keskmine kõrgus- ning juurdekasv.
The aim of this thesis is to find out RMK Kullenga nursery production volume, to compare different types of planting stock’s growths and to give an evaluation to used technologies growing Norway spruce transplants.
Töö eesmärk on välja selgitada RMK Kullenga taimla tootmismaht ning võrrelda erinevat tüüpi istutusmaterjali kõrguskasve ja anda hinnang seal kasutatavatele tootmistehnoloogiatele kuuseistikute kasvatamisel.
According to the research if the aim is to produce plants with the highest growths then in RKM Kullenga nursery plug+2 system should be preferred to bareroot technology.
Uurimuse tulemusena võib väita, et kui eesmärgiks on toota kõrgemate kasvuparameetritega taimi, siis tuleks RMK Kullenga taimlas eelistada „pott-põld" süsteemi paljasjuursele tehnoloogiale.
Plug+2 system dominated the traditional, bareroot growing technology.
Teise aasta koolidest domineeris „pott-põld" süsteem traditsioonilist, paljasjuurset kasvatustehnoloogiat.
Analysis of planting stock production and stocktaking in RMK Kullenga nursery in 2015
RMK Kullenga taimla kultiveerimismaterjali toodangumahu ja inventuuri analüüs 2015 aasta seisuga
The analysis revealed that the average height of plug+2 plants were reliably higher than the average growths of bareroot plants.
Analüüsi käigus selgus, et „pott-põld" taimede keskmised kõrguskasvud olid usaldatavalt kõrgemad kui paljasjuursete taimede kõrguskasvud ning visuaalsel hindamisel tundusid taimed elujõulisemad ning tervemad.
The topic of this thesis is RMK Kullenga nursery’s planting stock.
Antud töö uurimisteemaks on RMK Kullenga taimlas kasvatatav kultiveerimismaterjal.
There are several researches on the same topic.
Sarnasel teemal on varem kirjutatud mitmeid uurimusi.
Also the research showed that the biggest demand for labour is amongst the medium-sized enterprises (more than 50 workers), because they are planning to expand and increase in production volumes.
Samuti selgus, et suurem tööjõuvajadus on pigem keskmise suurusega ettevõtetes (töölisi >50), sest nemad plaanivad ka laienemist ja tootmismahtude kasvu.
The research showed that amongst the graduates of the EULS there are 77% working in the field they studied, 15% work in different field and 8% are unemployed.
Eesti Maaülikooli metsanduserialade vilistlaste seas läbi viidud küsitlusest selgus, et 77% vastanutest on leidnud erialase töö, 15% töötab muul erialal ja 8% on töötud.
In this paper the researches compared are maximum ten years old.
Käesolevas töös on võrdluseks võetud viimase kümne aasta jooksul tehtud uuringud.
The results of the research show that the most important role in the strucutre of the labour is played by the people with second level education, then come the people with first level education and the less important part are people with the highest education, the people with third level education.
Uurimuse tulemusena selgus, et töökohtadse struktuuris on kõige olulisemal kohal II haridustasemega töötajad, seejärel I haridustasemega töötajad ning kõige väiksema osa moodustavad kõige kõrgemalt haritud inimesed ehk III haridustasemega töötajad.
Structure and demand for labour in the logging and timber processing enterprises of Estonia
Töökohtade struktuur ja tööjõuvajadus Eesti metsavarumis- ja puidutöötlemisettevõtetes
To reach the goal of this paper, two sepparate polls were carried out among the employers and the graduates from 2005-2011.
Seatud eesmärkide saavutamiseks viidi läbi kaks eraldi küsitlust: tööandjatele ja EMÜ metsamajanduse ja metsatööstuse eriala 2005.-2011. aastal lõpetanutele.
The sample of the enterprises is based on the members of the Estonian Forest and Wood Industries Association and the database of the Centre of Registers and Information Systems.
Ettevõtete valim koostati Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu liikmetest ning Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel vastavas valdkonnas tegelevatest ettevõtetest.
This paper gives a review of the structure and demand for labour in the logging and timber processing enterprises of Estonia in the near future.
Töö annab ülevaate Eesti metsa- ja puidutöötlemisettevõtete töökohtade struktuurist ja tööjõuvajadusest lähitulevikus.
The aim of the master´s thesis is to give a review of the structure and demand and educational level for labour in the logging and timber processing enterprises of Estonia to help planning the education and training in the field.
Magistritöö eesmärk on anda ülevaade töökohtade struktuurist ning hinnata, kui palju ja millise hariduse ning kvalifikatsiooniga inimesi vajatakse lähitulevikus Eesti metsa- ja puidutööstusettevõtetes, et sellest lähtuvalt paremini planeerida vastava hariduse ja täiendkoolituse korraldamist.
The method used in this research is research/poll of the employers and the graduates in the field of forestry at the Estonian University of Life Sciences.
Uurimuses kasutatati tööandjate ja Eesti Maaülikooli (EMÜ) metsanduserialade vilistlaste uuring/küsitluse meetodit.
Evaluation of forest management in the context of carbon fluxes: Eddy-Covariance method
Metsade majandamise mõju hindamine süsiniku kontekstis: turbulentse kovariatsiooni meetod
It is the most adequate way to measure net ecosystem exchange (NEE) between ground and atmosphere.
Selle meetodi abil saab mõõta ökosüsteemi neto süsinikuvahetust (Net Ecosystem Exchange, NEE) maapinna ja atmosfääri vahel.
The forests, including boreal and hemiboreal forests, can absorb CO2 from the atmosphere and store carbon in biomass.
Nii boreaalsed kui ka hemiboreaalsed metsad on võimelised atmosfäärist süsinikku siduma ja säilitama seda biomassis.
Measurements after insect outbreaks and windstorm disturbance detected recovery after 3 to 6 years; however there were few such studies and more research is needed for further comparisons.
Putukarüüstete ja tormide korral näitavad mõõtmistulemused kolme kuni kuue aasta pikkust taastumisaega, kuid väheste teadusuuringute tõttu pole võimalik põhjapanevaid järeldusi teha.
Also, forest ecosystems have the ability to regulate Earth´s climate and energy fluxes.
Samuti on metsadel täita tähtis roll: võime reguleerida maakera kliimat ja energiavooge.
Forest ecosystems are part of the biosphere as a whole and have a role in maintaining global equilibrium.
Metsade ökosüsteemid on osa biosfäärist ja globaalses mõttes olulised, säilitades märkimisväärset osa elusloodusest.
In Estonia, clear-cutting is the common forest management practice followed by planting to establish the new forest generation.
Eestis enim kasutatud metsauuendamise võte on lageraie, millele järgneb uue metsapõlvkonna istutamine.
Forest recovery after wildfire may take up to 50 years and most likely even more.
Pärast põlengut kulub metsaalal taastumiseks märksa kauem aega, vähemalt 50 aastat.
Natural regeneration usually takes more time than artificial regeneration by planting or sowing and the proper regeneration method may shorten the recovery period.
Taastumine loodusliku uuenemise korral võtab tavaliselt rohkem aega kui uuendamine istutamise ja külvi teel.
The time necessary for forest ecosystem recovery after clear-cutting also depends on the choice of regeneration method.
Metsaökosüsteemi taastumiseks kuluv aeg sõltub metsa valitud metsa uuendamise viisist.
Clear-cutting changes the forest ecosystem C-balance.
Pärast lageraiet metsaökosüsteemi süsinikubilanss muutub.
It is assumed that immediately after a clearcut, a huge amount of C is released, which make a forest stand act as a C-source.
On eeldatud, et kohe pärast sellist häiringut paisatakse suur kogus süsinikku õhku ja ökosüsteem muutub süsinikku eralduvaks.
Literature review showed that after clear-cutting, recovery to C-sink status could take 10 years and in some cases even 20 years.
Kokkuvõttes võib selleks aega kuluda kuni kümme aastat pärast lageraiet, mõnel juhul aga kuni 20 aastat.
In the 6- and 8-year-old study stands, the ecosystem showed already C-sink status during the measurement period (June to September).
Kuue- ja kaheksa-aastased metsaökosüsteemid näitasid mõõtmisperioodil süsinikusiduja rolli.
After clear-cutting, a 5-year-old mixed stand acted as C-neutral forest ecosystem during the measurement period (May to August).
Uuritud viieaastane noor puistu oli mõõtmisperioodi vältel süsinikuneutraalne.
EC is a direct micrometeorological measurement method for identifying C-fluxes in forest ecosystems.
See on otsene meetod ökosüsteemi energiavoogude tuvastamiseks.
Planting may speed up revegetation that increases C sequestration.
Istutamise kaudu saab kiirendada metsaala uuendamist, mis omakorda võib suurendada süsinikusidumise potentsiaali.
Thus, proper forest management practices provide important strategies to mitigate global climate change.
Oskuslikult metsi majandades on võimalik kliimamuutusi leevendada ja temperatuuritõusu pidurdada.
Boreal forest, being a widely distributed vegetation type as well being a substantial part of the global carbon (C) cycle, must be addressed to understand the consequences of climate change.
Boreaalsed metsad katavad maakeral kõige suurema maa-ala, olles seega ka suur osa globaalsest süsinikuringest.
Consequence to all this I sensed a little similarity between these two areas.
Sellest kõigest tulenevalt tajusin mingit sarnasust nende kahe ala vahel.
At the moment both areas are slightly used since there is no integrated function.
Mõlemad alad on antud hetkel vähekasutatavad, kuna puudub ühtne funktsioon.
Firstly, I will explain last semester’s project transmission to this project area.
Esiteks selgitan eelmisel semestril valminud projekti ülekannet praegusele projektalale.
I designed together with Ave Arrak and Rauno Pilvik a recreation, residential and business area.
Kujunasin koos Ave Arraku ja Rauno Pilvikuga rekreatsiooni, elamis- ja äriala.
To the other side of the street remain four plots which are dividing the area into half to create different zones.
Teiselpool tänavat jäävad neli krunti, mis jagavad haljasala pooleks, et tekitada erinevaid tsoone.
In order to find the best solution to the area I analyzed the surroundings and searched for its best characteristics, which could be transmitted to the project area.
Selleks, et leida parim lahendus alale, analüüsisin ala ümbrust ja otsisin selle parimaid omadusi, mida saaks projektalale üle kanda.
The main purpose of this project was to bring more users to the area and find it a certain function.
Meie töö pea-eesmärgiks oli tuua alale juurde kasutajaid ja leida sellele kindel funktsioon.
In addition to take into account facilities and road which are nearby.
Lisaks arvestada läheduses olevaid hooneid ja teid.
Sitting areas are transmitted from the first project, which in this new project appear as playgrounds which are connected by roads and isolated by trees and bushes.
Eelmisest projektist on ülekantud istumisalad, mis selles projektis väljenduvad mänguväljakutena, mida ühendavad teed ja eraldavad puud ja põõsad.
The key element became a complete milieu valuable site with its unique buildings and essence which fitted perfectly to be transmitted to the area.
Põhielemendiks sai terviklik miljööväärtuslik ala oma omapäraste hoonete ja olemuse poolest, mis sobisid just alale üle kanda.
As a result of this work has been created a project design providing a potential solution which could make the area more attractive.
Töö tulemusena on valminud läbi koostaja silmade projektlahendus, pakkudes välja ühe võimaluse, kuidas ala atraktiivseks muuta.