natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Most outings are being organized to other than own or neighbouring counties, i.e. to o other parts of Estonia.
• Peamiselt korraldatakse väljasõite enda ja naabermaakondadest kaugemale, ehk mujale Eestisse.
Students and teachers are encouraged to learn outside the classroom which has contributed to increase of the students' travel and tourism.
Õpilasi ja õpetajaid julgustatakse õppetööd tegema väljaspool klassiruumi ning ühes kooliekskursioonidega on see kaasa aidanud õpilaste reiside ja turismi kasvule.
• The legal aspects related to the organization of field trips must be explained to education workers.
• Haridustöötajatele tuleb selgitada õppereiside korraldamisega seotud juriidilisi aspekte.
• On average, around 1 to 3 outings are organized per year, mostly lasting one day.
• Keskmiselt korraldatakse õppeaastas 1-3 väljasõitu, suuremas enamuses on väljasõidud ühepäevased.
• The main source of information when choosing the destination is previous experience, not so much advertising.
• Sihtkoha valikul on oluliseks infoallikaks eelnevad kogemused, vähe mõjutab valikuid reklaam.
The main conclusions of the thesis are the following: • Nature trips and outdoor studies can be considered a widespread study method in Estonia, mostly being tightly related to official study programmes.
Bakalaureusetöö raames läbi viidud uuringute tulemusel võib sõnastada järgmised järeldused: • Loodusretked ja õuesõppetunnid on Eestis küllaltki laialdaselt levinud õppevahendiks ning enamuses on need otseselt seotud õppekava täitmisega.
• Teachers in humanities organize the most of the outings, much less so teachers of natural sciences.
• Enim korraldavad väljasõite humanitaarteaduste õpetajad, oluliselt vähem reaal- ja loodusteaduste õpetajad.
However educational tourism, including field trips is poorly researched and there is only a little scientific literature related to the topic.
Samas puudub arvestatav õppeturismi, sh väljasõite puudutav teaduslik kirjandus, samuti pole seda valdkonda väga uuritud.
• The main obstacle when organizing outings is the lack of finances, as well as time.
• Väljasõitude korraldamisega seotud peamiseks kitsaskohaks on kehv majanduslik olukord, samuti mõjutab korraldustööd napp ajaressurss.
• The bureaucracy related to nature trips and outdoor studies is not considered an important obstacle.
• Loodusretkede ja õuesõppega seotud bürokraatia Eestis nende korraldamist oluliselt ei mõjuta.
• The state should be the one supporting the outings that are part of the study programmes, ensuring that also poorer pupils can take part in them.
• Õppekavas ettenähtud õppekäikude rahastus võiks tulla riigi poolt, et kehval majanduslikul järjel olevate õpilaste osalemine õppekäikudel poleks takistatud.
The aim of the thesis „Fields trips and outdoor studies in Estonian school curricula in 2010- 2012" was to determine to which extent bureaucracy and lack of finances, time and other resources are hindering organizing nature trips and outdoor studies in Estonian schools.
Bakalaureusetöö autor püstitas hüpoteesi, et kuigi koolid korraldavad loodusretki ja õuesõppetunde, kardetakse siiski sellise õppega kaasnevat bürokraatiat, samuti on oluliseks takistuseks väljasõitude korraldamisel sellega kaasnevad rahastuse, aga ka aja ja teiste ressurssidega seotud kitsaskohad.
More thorough studies should be conducted in order to create marketing strategies that increase the number of field trips.
Autori hinnangul tuleks läbi viia täiendavaid valdkonda puudutavaid uuringuid, sest see omab mõju kogu turismisektori kasvule ja juhtimisele või isegi potentsiaalsete sihtkohtade arengule.
Increasing the Failure Safety and Reliability of High-Voltage Overhead Power-Line Systems by Maintenance of the Line Protection Zones
Kõrgepinge õhuliinide tõrke- ja varustuskindluse suurendamine kaitsevööndite hoolduse tulemusel
The easiest way to increasing fail-safe and reliability is to take over similar maintenance principles as Fingrid uses in Finnish high-voltage network but by making it more flexible than in Finland.
Kaitsevööndite hoolduse tõhustamiseks võiks Eesti kõrgepingevõrgus kasutada sarnaselt Soomele valikulist puude raiumist lähtudes põhimõttest, et eemaldatakse vaid need puud, millel on reaalne võimalus liinijuhtmeteni ulatuda.
By analyzing failure statistics it is concluded the most problematic overhead power lines and analyzed failure characters in Estonian high voltage power system.
Analüüsides Maa-ameti kaardirakendusi kasutades täpselt teadaolevaid rikkekohti mastide ja visangute kaudu, on ortofotodelt selgesti näha, et kõrgepingeliinidel toimunud rikked on suures seaduspärasuses liinikoridoride ebapiisava laiusega.
Increasing the fail-safe and reliability is very important, especially in high-voltage power system due to transnational power transmission and for local power supply.
Kuna puude poolt põhjustatud rikked on valdavalt püsiva iseloomuga, siis häirivad need suurel määral elektrienergia ülekandmist ja transiiti.
The purpose of this work is ascertaining the most problematic high-voltage overhead power lines where had happened the most failures due to trees and coppice.
Töö käigus on uuritud Eesti kõrgepingevõrgus toimunud rikkeid ning selgitatud välja, et rikete koguarvust moodustavad puude ja võsa poolt põhjustatud rikked võrdlemisi väikse osa ning valdava enamuse liinide väljalülitumistest on põhjustatud isolaatorite ülelöökide tulemusel.
Most of the failures had happened in 110 kV network, but still 38 cases are happened in 220 kV and 330 kV network.
Selgus, et 330 kV probleemsemad õhuliinid kulgevad Ida-Virumaalt Kesk- ja Lõuna-Eestisse ning kõige suurem on esinenud rikete tihedus Peipsi järve põhja- ja loodekaldal.
The main reason of failures is insufficient maintenance of the line protected zones.
Samuti selgus, et püsivaid rikkeid põhjustavatest teguritest ongi puudest põhjustatud rikked kõige enam levinud.
After the identification of the problem have been proposed some ideas and methods for increasing the efficiency of line zone maintenance.
Kuna rikkestatistika hõlmab 8 aasta jooksul toimunud rikkeid, siis on näha ka liinilõike, kus pärast rikke toimumist on teostatud ka liinikoridori laiendus ning hinnanguliselt on pärast seda uue rikke esinemise tõenäosus minimaalne.
Create community together
Koos luuakse kogukond
On the A le Coq area, there was created a new community, which was linking and supplementing the existing communities-network (Connected community).
A le Coq-i alale loodi uus kogukond, mis seob ja täiendab olemasolevat kogukondade võrgustikku (Connected community).
The landscape is never static, and very controllable - it's a process that occurs and changes the rooms over the time.
Maastik pole kunagi staatiline ja täielikult kontrollitav – see on pidevalt toimuv protsess, mis muudab aja jooksul (väli)ruume.
Over time the places for activities come in and trees are taken out.
Sellise põhimõtte järgi tuuakse alale aja jooksul sisse tegevusruumid ja puud võetakse välja.
The method which is used for the design, is accounted for by the transmission of a design method which has already been used on a larger area (A le Coq).
Projektala kujundamise meetod seisneb eelnevalt kujundatud suurema ala (A le Coq) kujundusmeetodi ülekandmises.
To plan the development, on the one hand the action areas and activities that will take place there should be mobile, on the other hand the structure green and underlying biotypes should be sustainable.
Selleks et muutusi ja arengut planeerida, peavad ühest küljest tegevusruumid ja nendes olevad tegevused mobiilsed olema, teisest küljest peab põhistruktuuri moodustav kõrghaljastus ja selle alused kooslused olema jätkusuutlikud.
This structure should be followed also on the project area and there will be created three different activity groups.
Sellise struktuuri järgi tuleb projektalale luua kolm erinevat tegevusgruppi.
The activity spaces are created by the Oerliker-park-principle - first, the whole area is planted as a nursery (formerly in the vicinity was also a nursery of Tõnisson‘s) and later the rooms for various activities will be brought in either by transplanting the trees or removing them.
Tegevusruumid tekivad Oerliker pargi (Šveits) põhimõtte järgi – kogu ala istutatakse alguses puukoolina (varem oli läheduses üks Tõnissoni puukoolidest) ja hiljem luuakse tegevuste jaoks ruumid kas puude ümberistutamise või mahavõtmise teel.
The connection should be made by the various common outdoor activities and actions, which are already taking place near the project area.
Väikeste kogukondade omavaheline seotus luuakse ühiste välisruumis toimuvate tegevuste ja tegevusruumide abil, mis juba praegu projektala läheduses aset leiavad.
As the existing activities take place between the buildings, there should be designed potential areas for the action on the project area.
Olemasolevad tegevused toimuvad hoonestuse vahel ning seepärast tuleb ka projektalale kujundada potentsiaalsed tegevusruumid.
As the project area beside Iuridikum lies between smaller and very different communities and is located on a smaller lot than A le Coq area, it is not purposeful to create there a new community.
Iuridikumi kõrval olev projektala asub aga paljude väikeste ja erinevate kogukondade vahel ning on oluliselt väiksem kui A le Coq-i juures asuv ala, mistõttu pole uue kogukonna loomine otstarbekas ja selle asemel püütakse väiksemaid osasid omavahel siduda.
Under the trees there are three different types of vegetation: perennials-, grasses and perennials-biotypes and flowerlawn, whereby in the front of the area are the perennial beds rather regular block plantations, out back mixed natural plantings.
Puude alla on kavandatud kokku kolm erinevat vegetatsioonitüüpi: püsiku-, püsiku-kõrreliste kooslus ja lillemuru, kusjuures Iuridikumi kõrval oleval alal on püsikupeenrad pigem regulaarsed blokkistutused, ülejäänud alal aga looduspärased segaistutused.
In principle the activities take place there based on three different levels: for the neighbourhood, for the district and for Tartu related activities.
Tegevused jagunevad põhimõtteliselt kolmele tasandile: naabruskonnale, piirkonnale või kvaratalile ja Tartule olulised tegevused.
The project area is located near the train station between the A. Haava, Näituse, Kooli and Tõnissoni streets.
Töö ülesandeks on kujundada Tartu linnas Vaksali linnaosas Iuridikumi hoone kõrval ja taga asuv hoonestuseta ala. Projektala asub raudteejaama lähedal A. Haava, Näituse, Kooli ja Tõnissoni tänava vahelisel alal.
The existing area consists of three parts: green area next to the Iuridikum, which is designed in Jugendstile , parking lot and the „unused" green space, which is used primarily as a dog walking space.
Olemasolev ala koosneb kolmest erinevast osast: juugendstiilis kujundatud rohealast, parklast ja enamuses söötis rohumaast, mida kasutatakse peamiselt koerte jalutusplatsina.
Relevant to the neighbourhood are e.g. a walking or barbecuing, for the district activities in Miina Härma Gümnasium and for Tartu activities related to the Iuridikum.
Naabruskonnale olulised on nt. jalutamine või grillimine, piirkonnale Miina Härma gümnaasiumis toimuvad tegevused ja Tartule tegevused, mis leiavad aset Iuridikumis.
Therefore the biotypes are selected for the exact locations.
Seepärast on kooslused valitud kasvutingimusi arvestades.
Total of 15 soil cores were gathered from each sample areas, which was divided into four depth layers (0-10; 10-20; 20-30; 30-40 cm).
Kokku võeti igalt proovialalt 15 mullamonoliiti, mis jaotati neljaks sügavuskihiks (0-10; 10-20; 20-30; 30-40 cm).
Data collection was conducted in October 2014.
Mullamonoliitide võtmine toimus 2014. aasta oktoobris.
The fine root biomass was determined by the soil core method, which was gathered from 40 cm deep by the special soil auger (Ø 54 mm).
Katsealade biomass määrati mullamonoliitide meetodil; mullamonoliidid võeti spetsiaalse mullapuuriga (Ø 54 mm) 40 cm sügavuseni.
The root meshes were collected again in September of 2014.
Juurevõrgud võeti üles 2014. aasta septembris.
Fine root biomass and production in downy birch (Betluna pubescens Ehrh.)
Peenjuurte biomass ja produktsioon sookaasikute (Betula pubescens Ehrh.)
The aim of present thesis was to assess the biomass and the production of the fine roots of downy birch (Betula pubescens Ehrh.)
Käesolevas töös uuriti peenjuurte biomassi ja produktsiooni kõdusoo sookaasikute (Betula pubescens Ehrh.)
The annual production of the fine roots in downy birch 15-year-old stand was 1,7 t/ha, in 25-year-old stand 0,8 t/ha, in 35-year-old stand 2,6 t/ha, in 40-year-old stand 2,3 t/ha and in 70-year old stand 1,8 t/ha.
Sookase peenjuurte aastane produktsioon oli 15-aastases puistus 1,7 t/ha, 25-aastases puistus 0,8 t/ha, 35-aastases puistus 2,6 t/ha, 40-aastases puistus 2,3 t/ha ja 70-aastases puistus 1,8 t/ha.
The biomass of fine roots in downy birch 15-year-old stand was 1,4 t/ha, in 25-year-old stand 1,5/ha, in 35- and 40-year-old stand 1,4 t/ha and in 70-year-old stand 1,9 t/ha.
Sookase peenjuurte biomass oli 15-aastases puistus 1,4 t/ha, 25-aastases puistus 1,5/ha kohta, 35- ja 40-aastases puistus 1,4 t/ha ja 70-aastases puistus 1,9 t/ha.
Data was collected from five different downy birch, 15-, 25-, 35-, 40 and 70-year-old stands.
Mõõtmised viidi läbi viies sookaasikus: 15-, 25-, 35-, 40- ja 70-aastases.
The production of fine roots from root mesh was assessed by the amount of fine roots growing through the root mesh throughout the year.
Peenjuurte produktsiooni hinnati juurevõrkudest aasta jooksul läbi kasvanud peenjuurte põhjal.
chronosequence in Oxalis drained peatland
aegreas jänesekapsa-kõdusoo kasvukohatüübis
The fine root production was estimated by the root mesh method.
Peenjuurte produktsiooni uuriti juurevõrkude meetodil.
Each of the study areas had 70 root mesh planted in October 2013, dimensions 20 cm x 7 cm.
Igale proovialale paigaldati 2013. aasta oktoobris 70 juurevõrku, mõõtudega 20 cm x 7 cm. Juurevõrkude paigutus oli juhuslik, ent juurevõrgud olid paigutatud nii, et prooviala oleks ühtlaselt kaetud.
Deformation survey of a large roof structure at the Estonian National Museum
Eesti Rahva Muuseumi varikatuse vajumisvaatlused
The portico serves as a canopy which trusses form a 21 metre long cantilever roof.
Katus on 70 meetrit lai ja konsoolne osa ulatub 21 m üle katuse peakandja.
In order to accomplish these goals a network of additional observation points and benchmark heights were needed to be installed.
Eesmärgi täitmiseks oli vaja luua varikatuse vahele kontrollmõõdistamise baasvõrk ja paigaldada täiendavaid vajumisreepereid.
The goal of this thesis was to determine vertical movements of the roof structure over the period of autumn-winter-spring.
Käesoleva töö eesmärgiks oli uurida varikatuse vertikaalliikumisi perioodil sügis-talv-kevad ja lumeraskuse mõju katuse vertikaalasendile.
In comparison to earlier deformation surveys, the height change of the observation points relative to a benchmark height on the primary truss stayed between the interval of ± 1 cm. Thesis also covers the installation of benchmark heights, observation points and the analysis of earlier deformation surveys.
Varasemate mõõtmistulemustega võrreldes selgus, et varikatuse peakandja alumise vöö vajumisreeperite kõrguste muutus lähtekõrguse suhtes on aasta jooksul jäänud ± 1 cm sisse.
The Estonian National Museum displays an unique roof structure over its main entrance.
Eesti Rahva Muuseumi (ERM) varikatust võib pidada ainulaadseks Eestis.
Unfortunately due to bad weather conditions and other reasons beyond the control of the author, only one epoch was measured.
Antud töö raames sai halbade ilmastikuolude ja muude põhjuste tõttu teostada vaid ühe mõõtetsükli 2017. aasta jaanuaris.
On a roof structure with partially unsupported trusses, it is essential to check whether the structure exhibits a safe deformational behaviour.
Katuse ohutuse seisukohalt on oluline, et katuse horisontaal- ja vertikaalliikumisi perioodiliselt jälgitakse.
Socioeconomical indicators as employees’ gross income, demographical labor market pressure index and dependency index pointed out problems in local infrastructure.
Sotsiaalmajanduslike näitajate nagu brutotulu, ülalpeetavate määra ja demograafilise tööturusurveindeksite seosed elukeskkonna hinnangutega tõid välja kohaliku infrastruktuuri probleemkohad.
Depopulation, decreasing share of labor force and low incomes are traits distinctive to regions located farther away from bigger centers.
Rahvastiku vähenemine, tööealiste väike osakaal ja madalad sissetulekud on Eesti maapiirkondadele iseloomulik probleem.
The purpose of present research was to investigate how the assessments on living environment are connected with the demographic and socioeconomic indicators characterizing local municipalities.
Uurimustöö eesmärk on analüüsida kuivõrd kohalike omavalitsuste elukeskkonnale antud hinnangud on seotud erinevate rahvastikumuutuste näitajatega.
The analysis conducted is based on secondary data from Estonian statistical office and from rural entrepreneurship survey conducted by Estonian University of Life-Sciences in 2012.
Uuringus kasutatakse sekundaarandmeid - Statistikaameti andmeid sotsiaalmajanduslike näitajate, rahvastiku struktuuri ja rände kohta, ning EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi poolt 2012.a.
Correlation analysis was chosen as the method for analysis.
Uurimismeetodina kasutatakse korrelatsioonanalüüsi ning andmete analüüsimiseks Ms Exceli ning SPSS andmetöötluse tarkvara.
Connections Between Living Environment and Demographic Developments in Rural Municipalities in the Rural Entrepreneurship Survey
Maaettevõtluse uuringus elukeskkonnale antud hinnangute seosed rahvastikumuutustega
The satisfaction with living environment could be a factor motivating people to stay in rural areas despite of possible issues with quality of life.
Elukeskkond on maale tagasitulemisel ja ka maale elama jäämisel üks kõige olulisematest põhjustest.
External migration was lower in regions with higher proportions of population below age 40 and higher in regions with higher proportions of population 41 and over.
Välisrände saldo puhul ilmnesid otsesed seosed rahvastiku vanuselise struktuuriga ning siserände puhul erinevate elukeskkonnateguritega.
The experiment found that the highest sugar content was in the samples taken after the dark beer was made.
Katses leiti, et kõrgeim suhkrutesisaldus oli proovides, mis võeti pärast tumeda õlle valmistamist.
The carbohydrate content also depends on the ingredients of the beer and the type of beer.
Süsivesikutesisaldus sõltub ka õlle valmistamise koostisosadest ja õlle tüübist.
Due to its good chemical composition, it could be used for the production of flour products and meat products, thus enriching the nutritional value of the final product.
Hea keemilise koostise tõttu saab õlleraba kasutada jahutoodete, lihatoodete tootmiseks, rikastades seeläbi lõpptoote toiteväärtust.
Brewer’s spent grain is a valuable and inexpensive feed additive.
Õlleraba on väärtuslik ja odav söödalisand.
The average chemical parameters of the brewer’s spent grain were similar to the data reported in the literature.
Keskmised õlleraba keemilised näitajad olid sarnased kirjanduses toodud andmetega.
The author analysed its moisture content (both raw and dried), protein, fat, carbohydrates and some minerals.
Sellest analüüsiti niiskusesildust (nii toor- kui ka kuivatutud õllerabas), valkude, rasva , süsivesikute ning mõnede mineraalainete sisaldust.
The main area where brewer’s spent grain is used is in livestock farming.
Peamine valdkond, kus õlleraba kasutatakse, on loomakasvatus.
Over the last decade, it has been described as a valuable by-product of brewing, because it can compete with other cereals based on its chemical composition.
Viimase aastakümne jooksul hakkati seda nimetama õllepruulimise väärtuslikuks kõrvalproduktiks, sest oma keemilise koostise poolest suudab õlleraba konkureerida mõne muu teraviljaga.
The results showed that the moisture content of the dried brewer’s spent grain depends to a large extent on the drying method.
Tulemused näitasid, et kuivatatud õlleraba niiskusesisaldus sõltub suurel määral kuivatusmeetodist.
This thesis aimed to briefly describe the technology of beer-brewing; to study the chemical composition of the brewer’s spent grain formed during this process; compare the brewer’s spent grain with similar products such as wheat flour, barley and granola and also describe the possible uses of the brewer’s spent grain.
Käesoleva bakalaureusetöö ülesandeks oli kirjeldada lühidalt õlle tootmistehnoloogiat; uurida selle protsessi jooksul tekkiva õlleraba keemilist koostist; võrrelda õlleraba sarnaste toodetega, nagu nisujahu, oder ja granola ning kirjeldada ka õlleraba kasutusvõimalisi.
The aim of the thesis was to study the chemical composition of brewer’s spent grain in one of Estonia’s small companies and to suggest which factors may affect the composition of the brewer’s spent grain.
Töö eesmärgiks oli uurida ühes Eesti väikeettevõttes tekkiva õlleraba keemiline koostis ning pakkuda välja, millised tegurid võivad mõjutada õlleraba koostisese näitajaid.
The research of the brewer’s spent grain on the example of one small Estonian enterprise
Õlleraba koostise uurimine ühe Eesti väikeettevõtte näitel
If brewer’s spent grain has been added to animal feed then the animals gain weight faster, produce more milk and also, the quality of their meat improves.
Tänu õlleraba sisaldusele söödas võtavad loomad kehakaalu kiiremini juurde, lehmade piimajõud kasvab, samuti paraneb ka liha kvaliteet.
The brewer’s spent grain had the highest fibre content where the barley content was 100%.
Kõrgeim kiudainesisaldus oli õlleraba proovis, kus odrasisaldus oli 100%.
Samples with a high barley content contained more proteins than other similar samples.
Proovides, mille koostis sisaldas palju otra, valke oli rohkem kui teistes samasugustes proovides.
Recently, research has sought ways related to using brewer’s spent grain on human food products.
Viimasel ajal aga otsitakse võimalusi kasutada seda ka inimtoiduks.
The chemical composition of the brewer’s spent grain depends on the proportion of malt used for the particular brewing procedure.
Õlleraba keemiline koostis sõltub konkreetse pruulikorra jaoks kasutatud linnaste vahekorrast.
The brewer’s spent grain from one Estonian small company was used as a test material.
Katsematerjalina kasutati ühe Eesti väikeettevõtte poolt saadud õlleraba.
Brewer’s spent grain is the main brewing waste.
Õlleraba on peamine pruulimise jääkaine.
The used energy amount from the power grid was reduced 1,3–1,9 times.
Seejuures võrgust tarbitav energiahulk väheneb 1,3–1,9 korda.
Water Heater Model Based on Renewable Energy Supply
Taastuvenergial põhinev kuumaveeboileri mudel
Sustainable development in the energy sector is based on the growth of using renewable energy sources.
Energeetikasektori jätkusuutliku arengu tagamise üheks aluseks on taastuvenergia tehnoloogiate arendamine.
This thesis focuses on using electricity that is converted from solar energy by photovoltaic solar cells.
Käesolevas töös keskendutakse fotoelektriliste päikesepaneelide abil muundatud elektrienergia kasutamisele.
When the temperature was raised from 60 ºC to 90 ºC, the self consumption of renewable energy increased 1,6–2,4 times per year, depending on the water heater capacity.
Tõstes temperatuuri taastuvenergia tootmistippude ajal boileris maksimaalselt 90 kraadini, suureneb taastuvenergia omatarve aasta jooksul sõltuvalt boileri mahust 1,6–2,4 korda.
This results in saving 49–120 € annually, depending on capacity of the water heater.
Vastavalt boileri mahule on võimalik säästa 49–120 eurot aastas.
The main aim of this thesis is to research what kind of effect arises when the temperature of water heater is increased by the renewable peak productions.
Töö eesmärgiks on matemaatilise mudeli abil uurida taastuvenergia arvelt kuumaveeboileris temperatuuri tõstmise mõju.
Usefully accumulated energy amount per year is 490 kWh when a water heater with the capacity of 50 liters and 1264 kWh when a 200 litre water heater is used.
Kasulikult akumuleeritud energiahulk aastas on sõltuvalt mahust 490–1264 kilovatt-tundi.