natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To analyse and improve a business process, it is generally useful to first write it down in the form of a graphical representation, namely a business process model.
Protsesside kirjeldamisel kasutatakse tavaliselt visuaalseid vahendeid, sellisel kujul koostatud kirjeldust nimetatakse protsessimudeliks.
Nowadays fast and successful development of a web application is one of the keys to effective business.
Tänapäeval on efektiivse äri üheks võtmeks kiire ja edukas veebirakenduste arendus.
Modelling will help with minimization of possible problems and ensure the functionality needs with respect to desired RBAC model.
Modelleerimine aitab tunduvalt vähendada võimalikke probleeme ja tagab funktsionaalsuse vajadused arvestades soovitud rollipõhise juurdepääsukontrolli mudeliga.
The generation of visual model is achieved in two main steps: recognition of Spring Security configuration and gen-eration of representation with SecureUML modeling language.
Visuaalse mudeli genereerimine toimub kahe peamise astmena: Spring Security konfiguratsiooni tuvastamine ja esituse genereerimine kasutades SecureUML modelleerimise keelt.
However, modern world requirements define the complex approach in definition of ac-cess control and user groups’ interoperability.
Samas, uudsed maailmas levinud nõuded eeldavad keerukat lähenemist juurdepääsukontrolli ja kasutajate rühmade koostöövõime määratlemisel.
The software development process typically in-volves different responsible members for the application assessment, planning, development, de-ployment and support, as a consequence, increasing the complexity and information losses be-tween target groups.
Tavapäraselt hõlmab tarkvara arenduse protsess erinevaid vastutavaid osalisi rakenduse hindamisel, plaanide koostamisel, arendusel, rakendamisel ja kasutajatoe tagamisel, mille tulemusena suureneb informatsiooni kadu ja keerukus sihtgruppide vahelises suhtluses.
In order to mitigate possible risks in software development misinterpretation and security violation, teams should use tools that allow fast and accurate interpretation of the web application through a model.
Arendusmeeskonnad peaksid sellise olukorra vältimiseks ja väärtõlgendustest ning turvalisuse nõuete rikkumisest tulenevate võimalike riskide leevendamiseks tarkvara arenduses kasutama vahendeid, mis võimaldavad kiiret ja täpset veebirakenduse interpreteerimist läbi mudeli.
Role Based Access Control as SecureUML Model in Web Applications Development with Spring Security
Rollipõhine juurdepääsukontroll kui SecureUML mudel veebirakenduste arenduses kasutades Spring Security platvormi
The concept of contributed plugin was validated within case studies that demonstrated the acceptance of this plugin by software de-velopers due to its integrated solution for faster development and help in understanding of RBAC model for the selected web application.
Loodud lisandmooduli kontseptsioon valideeriti juhtumiuuringutega, mis näitasid lisandmooduli sobivust tarkvara arendajate jaoks tänu integreeritud lahendusele, et tagada kiiremat arendust ja abi valitud veebirakenduse rollipõhise juurdepääsukontrolli mudelist arusaamisel.
This plugin supports the recognition of Spring Security notations with capability to visualize the RBAC model on top of them.
Loodud lisandmoodul toetab Spring Security esitusviiside tuvastamist koos võimega visualiseerida nende üle rollipõhise juurdepääsukontrolli mudelit.
In order to support and simpli-fy the model-driven approach for a web application development with Spring platform, realization of a concept plugin for Eclipse IDE is proposed.
Antud töös pakutakse välja kontseptuaalne Eclipse IDE lisandmooduli realisatsioon, et toetada ja lihtsustada mudelil baseeruvat lähenemist veebirakenduste arendamisel kasutades Spring platvormi.
Even in Estonia—where forests cover about half of the country—habitat quality is often diminished.
Isegi Eestis, kus metsamaa osakaal on viimase sajandiga kasvanud ja katab nüüdseks umbes poole maismaast, on metsaelupaikade kvaliteet jätkuvalt halvenenud.
The results also show that forest species are able to colonise forest-like habitats when given enough time, a suitable landscape setting and favourable habitat conditions.
Lisaks selgus, et metsataimed suudavad edukalt asustada uusi elupaiku, kui anda neile piisavalt aega, sobivad maastikutingimused ja elupaigakvaliteet.
Therefore, the aim of this thesis was to identify factors affecting colonisation ecology of forest-dwelling species and the ecological value of old rural manor parks.
Käesoleva doktoritöö eesmärgiks oli tuvastada tegurid, mis mõjutavad metsaliikide asustamist uutes kasvukohtades ning hinnata mõisaparkide ökoloogilist väärtust metsaelurikkuse seisukohast.
This thesis shows that old rural manor parks can contribute to forest biodiversity.
Doktoritöö tulemused viitavad, et vanad mõisapargid suudavad anda olulise panuse metsade elurikkuse säilitamisse.
Colonisation ecology of forest-dwelling vascular plants and the conservation value of rural manor parks
Metsataimede levikuökoloogia ja mõisaparkide panus metsade elurikkuse hoidmisel
In addition to the sufficient closure of the tree canopy layer, it is important to have some shading by shrub and lower tree layers.
Seejuures on lisaks puuvõrade liitvusele oluline ka mõningane põõsaste ja järelkasvu olemasolu.
Plant species that were successful in colonising park habitats were adapted to tolerate shade and flowered early in the growing season, but also had a higher requirement for soil nutrient and higher values for a ruderal life strategy.
Metsaspetsiifilised liigid eristusid levikukoridore ja avamaastikke kasutada suutvatest liikidest paindliku paljunemis- ja levimisstrateegia poolest ning olid madalama kasvu ja väiksema mullatoitelisuse nõudlusega.
The landscape setting and history of these parks make for a unique study system to disentangle the colonisation ecology of forest species.
Maapiirkondade mõisapargid pakuvad ainulaadset mudelsüsteemi uurimaks metsaliikide pikaajalist levikuökoloogiat.
Especially the closed-canopy parts of parks harbour forest specific species and stand characteristics typical to old-growth nemoral forests.
Parkide varjulistes osades leidus palju salumetsadele iseloomulikke taimeliike ja neid toetavaid vanametsadele omaseid struktuure, mida tänapäeva raieküpsetes metsades kohtab harva.
Severe human impact has reduced forest cover and decreased the habitat quality in remaining stands.
Metsade pikaajaline ja intensiivne kasutamine on oluliselt vähendanud elurikkusele tähtsa biotoobi pindala ja halvendanud ökosüsteemi looduslikku seisundit.
At a landscape level this means ensuring the availability of species source habitats and supporting habitat connectivity.
Maastiku tasemel on määravaks piisavas koguses liikide levikuallikateks sobivate metsade olemasolu ja omavaheline ühendatus.
Therefore it is important to support a diverse stand structure by retaining old or damaged trees and by avoiding early-season mowing.
Elurikkuse kujunemise toetamisel uutes metsades on tähtis mitmekesise puistustruktuuri loomine ja selle pikaajaline säilitamine, mistõttu tuleks ka parkides säilitada liigirikas puistu- ja põõsarinne ning pargi kaugemates osades ka üksikud vigastatud puud.
To support forest specialist species in parks, park management levels needs to be kept moderate or aim at mimicking broad-leaved forest conditions.
Toetamaks metsaomaste liikide edenemist parkides, tuleks hilisemate õitsejate soodustamiseks vältida varjuliste pargialade varajast niitmist.
A favourable habitat is sufficiently large in size and has limited light conditions suitable for forest species.
Elupaiga tingimustena tuleb eelkõige tagada puistu piisav suurus ja keskmiselt varjulised tingimused.
Forests are among the most-threatened ecosystems in Europe.
Seepärast on oluline toetada metsade elurikkuse kiiret taastumist uudistekkelistes metsades.
Contact Automation For The ESTCube-2 Mission Control System
Kontakti automatiseerimine ESTCube-2 missioonijuhtimissüsteemile
ESTCube-2 is the first student satellite project of the Estonian Student Satellite Foundation and it's objective is the technological demonstration of scientific payloads for upcoming missions.
ESTCube-2 on Eesti Tudengisatelliidi Sihtasutuse satelliidi programm, mille eesmärgiks on tehnoloogiline testimine järgmiste missioonide tarbeks.
After a satellite's launch, the communication can be done through ground stations, but the contact time is very short over a limited area at a given point in time over the earth.
Peale satelliidi orbiidile saatmist toimub suhtlemine satelliidiga maapealsete sidejaamade abil, aga kontakti aeg satelliidiga ühest maapealsest sidejaamast on väga limiteeritud .
The aim of this thesis is to design and implement a contact automation module which can schedule and execute automatic contacts with the satellite without minimal/no human intervention.
Käesoleva töö eesmärk on disainida ja implementeerida kontakti automatiseerimise tarkvaramoodul, mis võimaldab minimaalse inimese sekkumisega planeerida ja läbi viia kontakte satelliitidega.
This thesis explains the thought process, design and implementation of the software module, including the integration with the existing ESTCube Mission Control System—a combination of software and hardware that is used for monitoring and controlling the satellite after launch.
Töös selgitatakse tarkvara disaini ja implementatsiooni ning ühildamist olemasoleva missioonijuhtimissüstemiga, mis on kombinatsioon tark- ja riistvarast, mille abil jälgitakse ja juhitakse orbiidil olevat satelliiti.
The author aims to implement the first functional version of the required software module.
Esmane funktsioneeriv tarkvaramoodul on loodud autori poolt.
Cellulose is an important energy and carbon source for many species of fungi and bacteria.
Looduses on tselluloos oluline energia- ja süsinikuallikas mitmetele baketri- ja seeneliikidele.
While Trichoderma reesei cellulases have been subject of intensive study for decades, the mechanism of cellulase catalyzed cellulose hydrolysis is still not fully understood.
Ehkki Trichoderma reesei tsellulaase on uuritud aastakümneid, ei mõisteta tselluloosi hüdrolüüsi lõplikult tänini.
The major components of these cellulolytic systems are cellobiohydrolases.
Kõige olulisemad komponendid tsellulolüütilistes süsteemides on tsellobiohüdrolaasid.
Cellulose is a water-insoluble polysaccharide that consists of linear chains of glucose residues.
Tselluloos on vees lahustumatu biopolümeer, mis koosneb lineaarsetest ahelatest, kus glükoosi jäägid on omavahel ühendatud glükosiidsete sidemetega.
The results provide a basis for producing better enzyme cocktails for industrial degradation of cellulose.
Saadud tulemused annavad eelduse tootmaks paremaid ensüümisegusid tselluloosi tööstuslikuks hüdrolüüsiks.
These organisms secrete a set of hydrolytic and oxidative enzymes also called cellulolytic system.
Tselluloosi lagundamiseks kasutavad need organismid komplekti erinevatest hüdrolüütilisest ja oksüdatiivsetest ensüümidest, mida kokkuvõtvalt nimetatakse tsellulolüütiliseks süsteemiks.
Since the dissociation rate constant is low, the enzyme remains "stuck" on the substrate and the proportion of non-productively bound enzyme increases.
Kuna tsellobiohüdrolaaside dissotsiatsiooni kiirus on madal jäävad ensüümimolekulid takistuse taha pidama ning mitteproduktiivselt seostunud ensüümi oskaal suureneb.
These methods are based on the hydrolysis of small soluble model substrates and enable the determination of productively bound enzyme.
Meetod põhineb mudelsubstraadi hüdrolüüsil ning võimaldab eristada produktiivselt seostunud ensüümi mitteproduktiivsest.
This work introduces novel methods for determining the rate constants of cellobiohydrolase catalyzed cellulose hydrolysis.
Käesolevas doktoritöös töötati välja meetod ensümaatilise tselluloosi hüdrolüüsi katalüütilise konstandi määramiseks.
The action of cellobiohydrolases could be enhanced by promoting recruitment of the enzyme.
Tsellobiohüdrolaaside aktiivsust saab tõsta, kui soodustada mitteproduktiivselt seostunud ensüümide dissotsiatsiooni.
Dissecting the mechanism of enzymatic degradation of cellulose using low molecular weight model substrates
Tselluloosi ensümaatilise hüdrolüüsi mehhanismi uurimine madalmolekulaarsete mudelsubstraatide abil
These enzymes are processive which means that enzyme, once bound productively to the substrate, performs several consecutive catalytic steps on a single polysaccharide chain before it dissociates.
Neid ensüüme iseloomustab protsessiivsus, see tähendab, et olles seostunud tselluloosiahelale need ensüümid hüdrolüüsivad glükosiidsidemeid järjest edasi liikudes ilma vahepeal dissotsieerumata.
The best described cellulolytic system is that of the soft rot fungus Trichoderma reesei.
Pehmemädanikseen Trichoderma reesei on üks paremini uuritud tselluloosi lagundav organism.
Our hypothesis is that the decline of cellulose hydrolysis rate is caused by obstacles on the path of the processive movement of the enzyme.
Püstitatud hüpoteesi kohaselt on tsellobiohüdrolaaside kiiruse langus tingitud ensüümimolekulide „kinni jäämisest" tselluloosi pinnale.
Also, it is well known that the rate of enzymatic cellulose hydrolysis drops rapidly in time.
Samuti on teada, et tselluloosi hüdrolüüs tsellobiohüdrolaasidega ei järgi klassikalist Michaelis Menteni kineetikat vaid hüdrolüüsi kiirus langeb ajas järsult.
Problems arise from the heterogeneous insoluble substrate that renders the reaction non-uniform as well as from modular structure of the enzyme that enables both productive and non-productive binding of the enzyme.
Teiselt poolt on see tingitud ensüümist – tsellulaasid on võimelised seostuma tselluloosiga nii produktiivselt kui ka mitteproduktiivselt.
Once the complex encounters an obstacle it is stalled.
Protsessiivsed tsellobiohüdrolaasid liiguvad mööda tselluloosi ahelat kuni nende teele jääb takistus ning nende liikumine peatub.
Case study of autonomous regions based on Russian Federations federal subject of Republic of Tatarstan and the autonomous entity of Catalan in the Kingdom of Spain
Autonoomsed piirkonnad täisdemokraatliku ja hübriidrežiimi tingimustes: Hispaania Kuningriigis asuva Kataloonia ja Venemaa Föderatsioonis asuva Tatarstani näitel
No Level 5 vehicles have yet been put into circulation, but full automation is expected to be achieved in the near future.
Viienda taseme sõidukeid teadaolevalt veel käibele lastud ei ole, kuid arvatakse, et täielik isejuhtivus lähitulevikus siiski saavutatakse.
Although there are currently no self-driving vehicles in circulation, they can hypothetically be placed in the existing legal space in order to assess what problems this raises in the field of liability for unlawful damage.
Ehkki isejuhtivaid sõidukeid veel käibele lastud ei ole, saab neid siiski hüpoteetiliselt olemasolevasse õigusruumi asetada ja püüda hinnata, milliseid probleeme see kahju õigusvastasest tekitamisest tuleneva vastutuse vallas kaasa toob.
This leads to the question of who is required to remedy the damage caused by a self-driving vehicle.
Siinkohal tekib küsimus, kes on kohustatud isejuhtiva sõidukiga põhjustatud kahju heastama.
Self-driving vehicles should help, among other things, in making traffic safer and increasing mobility, but it cannot be precluded that a self-driving vehicle will harm someone.
Isejuhtivad sõidukid peaksid aitama muu hulgas muuta liiklemise ohutumaks ja kättesaadavamaks, ent ei saa välistada, et mõni isejuhtiv sõiduk siiski kedagi kahjustab.
Tort liability for damage caused by self-driving vehicles under Estonian law
Deliktiline vastutus isejuhtiva sõidukiga kahju põhjustamise korral Eesti õiguse näitel
Self-driving vehicles can be divided into six levels, where Level 0 means no automation and Level 5 means full automation – whereby the vehicle copes with all of the conditions of the traffic environment and a human does not participate in the driving in any way.
Isejuhtivuse taseme järgi saab jaotada sõidukid kuude kategooriasse, kus tase 0 tähendab isejuhtivuse puudumist ja tase 5 täielikku isejuhtivust, mille korral sõiduk tuleb toime kõigi liikluskeskkonna tingimustega ja inimene juhtimises ei osale.
Unlawfully caused damage is regulated by the Law of Obligations Act, which provides for general fault-based tortious liability, liability for damage caused by a source of greater danger (strict liability) and liability for damage caused by a defective product (product liability).
Kahju õigusvastase tekitamisega seonduvat reguleerib võlaõigusseadus, mis näeb ette nii süül põhineva deliktilise üldvastutuse, vastutuse suurema ohu allikaga põhjustatud kahju eest (riskivastutuse) kui ka vastutuse puudusega toote põhjustatud kahju eest (tootja vastutus).
The dissertation also discusses how to assess the size of the risk of operation of self-driving vehicles and how to divide liability in a situation where mutual damage has been caused with the involvement of a self-driving vehicle, given that in the case of the latter, the driver’s conduct cannot be taken into account.
Tähelepanu pälvib ka küsimus, kuidas hinnata nende sõidukite käitamisriski suurust ja jagada vastutust isejuhtiva sõiduki osalusel toimunud vastastikuse kahju tekitamise korral, arvestades et kahjuhüvitise vähendamisel ei saa juhi käitumist arvesse võtta.
It analyses the situations in which an error in the software of a self-driving vehicle or in the digital services used by it could be deemed a defect of the vehicle and whether and to what an extent it is justified to discharge manufacturers of self-driving vehicles from liability based on the development risk defence.
Samuti analüüsitakse seda, millistel juhtudel tuleks isejuhtiva sõiduki tarkvaras või kasutatavates digitaalsetes teenustes olev viga lugeda sõiduki puuduseks ning kas ja millises ulatuses on põhjendatud arendusriski kaitseklausli alusel isejuhtivate sõidukite tootjate vabastamine vastutusest.
This dissertation examines, inter alia, whether, on what grounds and against whom an injured person can bring a claim for damages under fault-based tortious liability, strict liability and product liability in a situation where the damage is caused by a self-driving vehicle.
Doktoritöös uuritakse ka seda, kas, millistel alustel ja kelle vastu saab kannatanu maksma panna süül põhinevale deliktilisele vastutusele, riskivastutusele ja tootja vastutusele tugineva nõude isejuhtiva sõidukiga põhjustatud kahju hüvitamiseks.
The dust pollution has always been essential environmental issue in Estonia since over the years the large part of industrial pollution was formed by alkaline dust.
Tolmusaaste on Eestis alati olnud märkimisväärne keskkonnaprobleem, kuna paljude aastate vältel moodustasid Eesti tööstusettevõtete poolt õhku paisatud saastest suure osa just tahked aluselised heitmed.
Air pollution is a consequential global threat to overall biodiversity, affecting different biological levels – from cellular to ecosystem level.
Õhusaaste ohustab oluliselt looduslikku mitmekesisust, avaldades mõju erinevatel bioloogilistel tasemetel – alates rakulisest tasemest kuni ökosüsteemide tasemeni.
Impacts of alkaline dust pollution on biodiversity of plants and lichens: from communities to genetic diversity
Aluselise tolmusaaste mõju taimede ja samblike mitmekesisusele: kooslustest geneetilise mitmekesisuseni
Interestingly, dust pollution revealed a kind of ‘parapositive’ impact on natural communities, suggesting that pollution might, besides disturbing communities, temporarily also contribute to the distribution of rare and protected species.
Huvitav on see, et aluseline tolmusaaste mõjub looduslikele kooslustele "parapositiivselt" aidates looduslike koosluste häirimise kõrval ajutiselt kaasa haruldaste ja kaitstavate liikide levikule.
In order to monitor and mitigate damages caused by dust pollution, the influence of pollution on different levels of biodiversity should be estimated and the potential sources of pollution and their extension detected.
Selleks, et leevendada õhusaastest tekitatud kahju keskkonnale, on vajalik hinnata ja jälgida õhusaaste mõjusid ning otsida uusi võimalikke bioindikaatoreid täiendamaks õhuseirejaamade andmeid.
The results showed that long-term dust pollution had a neutralizing effect on soil properties, pine and spruce barks: the pH value of soil and tree barks decreased along an increasing distance from the sources of pollution.
Leidsin, et pikaajaline tolmusaaste on avaldanud neutraliseerivat toimet mulla keemilistele omadustele ning männi ja kuuse koorele; mulla ja puukoore pH on tõusnud tolmusaaste mõju piirkondades ja vähenes tolmusaaste allikate kaugenedes.
The current thesis is focused on alkaline coarse dust particles, which are released to the environment through cement industry, limestone quarries and directly from unpaved gravel roads by traffic.
Käesolev töö on keskendunud aluselistele jämedatele tolmuosakestele, mis vabanevad keskkonda lubjakivi kaevandamise käigus, tsemenditööstusest ja kruusateedelt.
The alkaline pollution has caused destruction of natural communities and formation of novel communities in the vicinity of pollution sources, for example invasion of non-typical and pollution-tolerant species for local communities occurred, including calcicolous species and species characteristic for nutrient-rich habitats.
Selgus, et tolmusaaste hävitas looduslikke kooslusi ning põhjustas uudsete koosluste tekkimist tolmureostuse mõjupiirkondades, näiteks happelembeste/happettaluvate liikide järk-järgulist asendumist neutrofiilsete ja seejärel kaltsifiilsete liikidega.
Therefore, the aim of the thesis was to study the response of pine forest ecosystems, epiphytic communities (algae, lichens, bryophytes) on pines, and genetic diversity of populations of a common lichen-forming fungus to changed environmental conditions induced by a long-term alkaline pollution.
Selle töö eesmärkideks oligi uurida eri päritoluga pikaajalise aluselise tolmusaaste toimet boreaalsetele metsakooslustele, sambliku-, sambla- ja vetikakooslustele mändidel ning ühe samblikku moodustava seeneliigi populatsioonide geneetilisele mitmekesisusele.
Finally, alkaline pollution had a negative impact on the genetic variation of Usnea subfloridana populations, a common species of lichen-forming fungi.
Näitasime esmakordselt aluselise tolmusaaste negatiivset mõju tavalise ja laialt levinud sambliku, vars-habesambliku populatsioonide geneetilisele mitmekesisusele.
The relationship with business support is not uniform.
Seosed ettevõtlustoetustega ei ole ühtsed.
Firms without any innovation strategies develop simple strategies first, followed by more complex strategies later.
Siiski on tegemist astmelise arenguga, kõigepealt tulevad lihtsamad strateegiad ja alles seejärel keerulisemad.
Innovation policy instruments should be challenging enough to create strategies that we wish to promote — cooperative, open and R&D intensive.
Kuid oma sihtgrupis peaksid nad olema piisavalt väljakutsuvad, et toetada strateegiaid mis on kogu majandusele kasulikud – avatud, koostööaltid ja teadmuspõhised.
Dynamics of firm innovation strategies: relationship with public sector support
Ettevõtete innovatsioonistrateegiate dünaamika ja seosed avaliku sektori toetustega
Firms adopt different styles of creating innovations relying on diverse inputs, such as their cooperation partners, investment choices or information sources.
Olgu selleks koostööpartnerite valik, valikud investeeringute tegemisel või teadmiste allikad.
Firms change between different strategies often and with a short time-frame, in less than two years.
Selgub, et ettevõtted on võimelised oma innovatsioonistrateegiat muutma tihti, vajadusel mõne aasta jooksul.
The support can be in various forms, such as financial aid to investments, training and skill development, developing marketing plans and exporting plans, innovation and R&D assistance, and so forth.
Viimased võivad olla näiteks investeeringute tegemiseks, teadus- ja arendustegevuseks, innovatsioonide turule toomiseks, turundusplaanideks, jne. Eesti näitel on hinnatud ettevõtete innovatsioonistrateegiaid, mis toetuvad ühistele sisenditele.