natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To understand the reasons behind migration better, the author has also described the Estonian labour market and the level of wages in general.
Et migratsiooni põhjuseid paremini mõista, on ära toodud ka lühike ülevaade Eesti tööturu ja palgatasemete üldisest olukorrast.
The research confirms that labour migration is triggered not only by financial reasons, but also psychological and social factors.
Bakalaureusetöö tulemusena saab selgeks, et tööjõu migratsiooni mõjutavad lisaks majanduslikele kaalutlustele oluliselt ja psühholoogilised ning sotsiaalsed kaalutlused.
Labour Migration Out of Estonia and Influencial Push and Pull Factors
Tööjõu migratsioon Eestist välja ja seda mõjutavad tõmbe- ja tõuketegurid
The first part of the thesis focuses on the theoretical aspects of labour migration and shows the influence that labour migration has to the destination country and the country of origin.
Bakalaureusetöö esimene osa käsitleb tööjõu migratsiooni teoreetilisi käsitlusi, samuti antakse ülevaade migratsiooni mõjust lähte- ja sihtriigile.
The circumstances of the labour market have considerably changed in Estonia after the expansion of the European Union in 2004, opening up possibilities of simpler, faster and cheaper movements of the work force for the new member countries.
Tööjõu migratsioon on oluline teema nii Eesti jaoks kui ka kogu Euroopa Liidu jaoks, kuna peale liidu laienemist on avanenud uued võimalused tööjõu kergemaks, kiiremaks ja odavamaks liikumiseks.
The thesis is written on a topic Labour Migration Out of Estonia and Influencial Push and Pull Factors.
Bakalaureusetöö on kirjutatud teemal „Tööjõu migratsioon Eestist välja ja seda mõjutavad tõmbe- ja tõuketegurid".
The second part of the thesis attempts to put theory into practice, provides an overview of the situation in Estonian labour market in general, labour migration trends after the expansion of the European Union.
Teises peatükis püütakse luua seoseid teooria ning tegelikkuse vahel, antakse ülevaade tööturu üldisest olukorrast Eestist, tööjõu migratsiooni tendentsidest peale Euroopa Liidu idalaienemist ning samuti antakse soovitusi migratsiooni efektiivsemaks muutmiseks erinevate poliitikameetmete kaudu.
The thesis aims to outline general tendencies concerning the movements of Estonian workers, compared to the migration of citizens of other European countries, and also focusing on factors that influence migration the most.
Töö eesmärgiks on näidata, millised on üldised tendentsid Eesti tööjõu rändamisel ja millised tegurid mõjutavad Eesti tööjõu migratsiooniotsuseid kõige enam.
To evaluate financial effectiveness of monensin administration additional studies are needed.
Monensiini manustamise majandusliku efektiivsuse selgitamine vajab täiendavaid uurimusi.
Blood non-esterified fatty acids (NEFA) and β- hydroxybutyrate (BHB) concentration, and aspartate aminotransferase (AST) activity was determined.
Vereproovidest määrati esterifitseerimata rasvhapete (NEFA) ja β- hüdroksübutüraadi (BHB) sisaldus ning aspartaadi aminotransferaasi (AST) aktiivsus.
Impact of parturition body condition on the intensity of body reserve use was also observed.
Ühtlasi uuriti poegimisaegse toitumuse mõju kehavarude kasutamise intensiivsusele.
Three weeks before parturition monensin was administered to 15 of 30 multiparous cows.
Katsesse võeti 30 korduvpoeginud looma, neist 15-le manustati 2017. aasta suvel 3 nädalat enne poegimist monensiini.
With the growth of milk production in dairy cows, frequency of health problems and culling rates have also risen.
Piimatoodangu kasvuga on lehmadel suurenenud terviseprobleemid ning karjast väljalangevus.
Monensin decreased blood NEFA concentration (P<0.05) over the study period but had no impact on BHB and AST.
Monensiinil oli kogu katseperioodi vältel mõju NEFA sisaldusele (P<0,05), kuid mõju BHB sisaldusele ja AST aktiivsusele puudus.
To improve dairy cow metabolism, on some farms monensin, that increases propionate synthesis in rumen, is administered.
Piimalehmade ainevahetuse parandamiseks manustatakse farmides nendele vatsa propioonhappe sünteesi suurendavat monensiini.
The hypothesis of this study was that prepartum monensin administration to dairy cows decreases intensity of fat mobilization and ketosis risk and increases milk production.
Magistritöös püstitati hüpotees, mille kohaselt vähendab monensiini manustamine keharasvade kasutamist ja ketoosi haigestumise riski ning suurendab piimatoodangut.
During the six-week study blood samples were taken and body condition score (BCS) was evaluated.
Kuue nädalase katseperioodi jooksul võeti lehmadelt vereproove ning hinnati nende toitumust.
The results of the study ascertained positive effect of monensin on reducing intensity of fat mobilization but not on ketosis risk.
Magistritöö tulemusena selgus, et monensiin vähendas kehavarude kasutamise intensiivsust, kuid ei vähendanud ketoosi haigestumise riski.
Cows health in transition period impacts the whole lactation and its staying in the herd.
Loomakasvataja jaoks on ülioluliseks saanud lehma üleminekuperiood, sest lehma tervislikust seisust sel perioodil sõltub kogu laktatsiooni toodang ning tema karjas püsimine.
Monensin and body condition did not influence milk production.
Piimatoodangut monensiini manustamine ja toitumus ei mõjutanud.
Cows with optimal BCS had lower blood NEFA concentration (P<0.05) than over conditioned cows, but no influence on BHB level and AST activity was found.
Toitumuse mõju oli sarnane nagu monensiinil, BHB-le ja AST-le mõju puudus, kuid NEFA sisaldus oli optimaalses toitumuses lehmadel madalam (P<0,05), kui ülemäärases toitumuses lehmadel.
Effects of monensin and body condition on dairy cow metabolism and production
Monensiini ja toitumuse mõju piimalehmade ainevahetusele ja toodangule
The object of this research is to figure out if permaculture could actually improve the livelihood of smallholder farmers in an international context, with the case of Morocco as an example.
Käesoleva uurimistöö eesmärk on välja selgitada, kas permakultuur võiks parandada väikeste perefarmide toimetulekut Maroko põllumajandustootjate näitel.
Small scale farming, in the entire world but particularly southern countries including Morocco, faces considerable uncertainties regarding income perceived, due to several factors including climate change, high costs of inputs, and low return on investment, impacting considerably the families livelihoods in rural areas.
See ebakindlus sissetulekute osas on tingitud mitmetest teguritest, sealhulgas kliimamuutustest, kõrgetest sisendihindadest ja madalast investeeringutasuvusest, mõjutades tulemusena oluliselt maapiirkondade perede toimetulekut.
Permaculture, a way to improve small family farmers livelihood in rural areas?
Permakultuur kui võimalus väikeste perefarmide heaolu parandamiseks
Purpose of current thesis is to find technical solutions and to compile design approach to resolve this situation.
Töö eesmärgiks on leida tehnilised lahendused ja koostada projektlahendus käesoleva olukorra parandamiseks.
In the Water Framework Directive is set for the main purpose of water conservation for all surface waters status to achieve good watercourses conditions by 2015 and maintenance the condition.
Veepoliitika raamdirektiivis on seatud veekaitse põhieesmärgiks kõikide vete hea seisundiklassi saavutamine 2015. aastaks ning seisundi edaspidine hoidmine.
Reconstruction of the Tõravere dam and design of a fish pass
Tõravere paisu rekonstrueerimine ja kalapääsu projekteerimine
One of the reasons is situated on the river dams that prevent fish migration to spawning areas.
Üheks põhjuseks on jõel asuvad paisud, mis tõkestavad kalade rändevõimalusi kudealadele.
Elva river ecological status is currently assessed poor on the basis of monitoring.
Elva jõe ökoloogilist seisundit on käesoleval ajal hinnatud läbiviidud seirete alusel kesiseks.
Master thesis gives an overview of the state of Tõravere hydraulic structure, evaluated Elva river condition and examined fish fauna of the river.
Magistritöös on antud ülevaade Tõravere hüdrosõlme seisukorrast, hinnatud Elva jõe seisundit ning uuritud jõe kalastikku.
Designed is solution options with pool pass and natural bypass channel and 12,8 meter wide overflow aperture broad-crested weir.
Projekteeritud on kalatrepiga ning loodusliku möödaviikpääsuga lahendusvariandid ning 12,8 meetri laiuse ülevooluavaga lailäviülevool.
In Master’s thesis has compiled design approach of two different fish passes and the required water-carrying capacity of the overflow together with the computations and drawings.
Magistritöös on koostatud projektlahendus kahe erineva kalapääsu ja vajaliku läbilaskevõimega ülevoolu kohta koos arvutuste ja joonistega.
Water act designates to ensure fishes free passage of salmon, river trout, sea trout and grayling spawning places and habitation on the list as surface waters, this means establishing fish pass on the dams or the dam demolition.
Veeseadus näeb ette tagada kalade vaba läbipääs lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse kuuluvatel veekogudel ehk see tähendab paisudele kalapääsu rajamist või paisu lammutamist.
Master’s thesis has given an overview of the different types of fish passes and presented general requirements.
Magistritöös on antud ülevaade erinevate kalapääsu tüüpide kohta ning neile esitatud üldistest nõuetest.
Therefore Tõravere watermill could occur on hydroelectricity generation, it is necessary to bring the situation according to law.
Et Tõravere vesiveskis saaks edasi toimuda hüdroelektri tootmine, on vaja olukord viia kooskõlla seadustega ning rekonstrueerida hüdrosõlm.
Hydrological computations have been made in master’s thesis on the basis of data that issued by Estonian Meteorological and Hydrological Institute to get necessary flow rates to design hydraulic structures.
Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi poolt väljastatud andmete põhjal on magistritöös tehtud hüdroloogilised arvutused vesiehitiste projekteerimisel vaja minevate vooluhulkade leidmiseks.
Generally, it can be concluded that the measurements have been successful.
Üldiselt saab järeldada, et mõõtmised on õnnestunud.
The choice of this method should be reasoned and meet the aims of the research.
Selle meetodi valik peab olema põhjendatud ja vastama esitatud eesmärkidele.
Average accuracy is of 0.5 – 1 meter.
Saadud täpsus on keskmiselt 0,5 kuni 1 meeter.
The analysis showed that GNSS measures differently and each result depends on a particular place’s conditions.
Analüüsist tuleneb, et GNSS vastuvõtja mõõdab metsas erinevalt ja iga tulemus sõltub konkreetse koha tingimustest.
Each point had an equal distance of 50 meters between each other.
Iga punkt on üksteisest 50 m kaugusel.
GNSS measurement was conducted with GPS/GLONASS receiver during a number of sessions.
GNSS mõõtmine toimus GPS/GLONASS seadmega mitu korda ja minuti jooksul.
The average was calculated from two or more measurements.
Kahest või rohkematest mõõtmistest võeti hiljem keskmine väärtus.
The standard error between the average of the coordinates was 0.48 meters, which showed that the difference in the result was up to 0.5 meters.
Keskmisest koordinaadist erinevuse standarthälve on mõlemal koordinaadil 0,48 meetrit, mis näitab, et tulemus erineb kuni 0,5 meetrini.
The adverse conditions included boggy ground, dense forest and lack of visibility because of branches, which prevented the possibility to use total station for building up thorough traverse construction.
Töö raskendatavateks asjaoludeks olid soine pinnas, väga tihe mets ja nähtavuse puudumine oksade tõttu, mis välistas võimaluse kasutada elektrontahhümeetrit väga täpse geodeetilise käigu rajamiseks.
The purpose of this project was to establish a geodetic network with density of 50x50 m inside Järvselja primeval forest, using GNSS technology.
Projekti eesmärgiks on geodeetilise võrgu 50x50 m rajamine ürgmetsa, kasutades selleks GNSS tehnoloogiat.
Furthermore, an additional network with 24 points was measured from traverse.
Sellest käigust rajati ka tugivõrk, mis koosneb 24 punktist.
The reason for writing this bachelor’s thesis was a project ordered by SA Järvselja Learning and Testing Centre from Estonian University of Life Sciences, Department of Geomatics.
Käesoleva bakalaureuse töö tegemise põhjuseks oli SA Järvselja õppe- ja katsemetskonna poolt Eesti Maaülikooli Geomaatika osakonnalt tellitud projekt.
According to this research it is possible to consider the capability of GNSS measurements in restricted areas and decide how it can be measured, what are the typical problems and sources of errors and what equipment would be better to use.
Samuti saab otsustada, kuidas on võimalik mõõta, millised on tüüpilised probleemid ja vigade allikad, ning mis seadmeid on parem valida.
Geodetic Network Foundation in Järvselja Primeval Forest
Geodeetilise võrgu rajamine Järvselja ürgmetsas
Geodetic network was set up using baseline method and totally there were 72 points marked.
Võrgu projekteerimine toimus baasjoonte meetodil, ning kokku projekteeriti 72 punkti metsa sees.
This BA showed that it is possible to measure forests using GNSS technology.
Töö näitas, et metsas on võimalik teostada GNSS meetodil mõõtmisi.
Moreover some of these points were measured by total station or in Fixed mode.
Samuti mõned punktid olid kontrollitud elektrontahhümeetriga või mõõdetud GNSS seadmega Fixed mõõterežiimis.
It turned out that station measurement coordinates’ average difference in total was up to 0.5 meter, but there are some points, that differed in 1 or more meter.
Tahhümeetriga üle mõõtmisel selgus, et mõned punktid on 0,5 meetri täpsusega, aga olemas ka punkte, mis on 1 ja rohkem meetrit veaga.
58 points were measured inside forest as forest’s northwestern area is marshier and it is difficult to access it. To check the accuracy of extreme points open traverse was constructed.
Metsa sees mõõdeti 58 punkti, sest metsa loodeosas muutub pinnas soiseks ja ühtlasi ka läbimatuks.
Both show automatic rough estimate, which does not reflect in real terms.
Samuti ei ole eriti vahet kahe Trimble vastuvõtjate vahel, sest nemad mõõdavad võrdselt, ja nende täpsusehinnang on nende poolt arvutatud väärtus, mis ei kajasta reaalset täpsust.
Visual evaluation was made from the upper 30 cm layer and laboratory measurements were made from the depths of 5...10 cm and 25...30 cm in the soil.
Visuaalne hindamine tehti ülemise 30 cm kohta ja labormõõtmised 5...10 cm ja 25...30 cm sügavuste kohta mullas.
The effect of no-tillage and minimum tillage practices on soil quality
Otsekülvi ja minimeeritud harimise mõju mulla kvaliteedile
Generally, laboratory measurements confirmed visually assessed results.
Visuaalse hindamise tulemused ühtisid üldiselt laborianalüüsidega.
The aim of this Bachelor’s Thesis was to study how no-tillage and minimum tillage affect soil properties compared to conventional tillage and to evaluate soil quality by visual assessment and its conformance to laboratory measurements.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida, kuidas otsekülv ja minimeeritud harimine mõjutavad erinevaid mullaomadusi võrreldes künnipõhise maaharimisega ning mulla kvaliteedi visuaalse vaatlemise võimaluste hindamine antud harimissüsteemidega tootmispõldudel.
Visual soil assessment was conducted with the iSQAPER soil quality evaluation tool on Estonian no-tillage and minimum tillage fields in 2016.
Visuaalne hindamine viidi läbi rahvusvahelise projekti iSQAPER raames välja töötatud muldade visuaalse hindamise juhendit kasutades 2016. aastal Eesti tootmispõldudel.
Visually assessed parameters were: erodibility, water logging, soil structure, slaking, colour, porosity, plough pan, labile organic carbon content, penetration resistance and the number of earthworms.
Visuaalse hindamise parameetriteks olid: erosioonitundlikkus, vesi mulla pinnal, mulla struktuursus, agregaatide stabiilsus, mulla värvus, poorsus, struktuursus, künnitihes, labiilse orgaanilise süsiniku sisaldus, penetromeetriline takistus, vihmausside arvukus.
In most cases, minimum tillage did not improve soil physical quality due to compaction, but it increased the amount of water stable aggregates.
Minimeeritud harimisega ei paranenud üldiselt mulla füüsikaline kvaliteet tihenemise tõttu, kuid soodustas suuremat agregaatide stabiilsust.
Laboratory measurements were done for bulk density, water content, water retention capacity, air-filled porosity, water permeability, fine (0,25...2 mm) aggregate stability, pH, total nitrogen, organic carbon and nutrient content.
Labormõõtmistega määrati: lasuvustihedus, veesisaldus, maksimaalne veehoiuvõime, aeratsioonipoorsus, veeläbilaskvus, vees stabiilsete struktuuriagregaatide sisaldus, üldlämmastik, orgaanilise süsiniku sisaldus, pH, toiteelementide sisaldus ja vihmausside biomass.
No-tillage production fields had a higher content of air-filled porosity compared to ploughing, which was significantly affected by tillage intensity.
Otsekülvi tootmispõldudel oli suurem aeratsioonipoorsus võrreldes künniga, mis oli statistiliselt usutavalt mõjutatud harimissüsteemist.
Soil chemical parameters were mainly affected by the soil type and no-tillage had a slightly smaller amount of earthworms compared to conventional tillage.
Keemilistele parameetritele avaldas valdavalt mõju ka mullaliik ning vihmausse oli pisut vähem võrreldes künniga.
Moreover, soil structure was better under notillage, which means there were more smaller aggregates than larger.
Otsekülv üldiselt parandas mulla füüsikalist kvaliteeti, eeskätt läbi suurema poorsuse ja parema struktuursuse ehk rohkem oli peenemaid agregaate kui suuremaid.
When the soil had low porosity and aggregate stability, poor structure and a plough pan then the laboratory results showed it as well.
Välitingimustes hinnatud tihese olemasolu, poorsuse, struktuursuse ja agregaatide stabiilsuse tulemused ühtisid laboris määratud tulemustega.
Minimum tillage had a good effect on earthworms when the soil was not compacted, but no significant differences were found.
Minimeeritud harimine mõjus positiivselt vihmausside arvukusele, kui ei olnud tegemist tihenenud mullaga.
The visual assessment showed better soil quality for no-tillage and worse for minimum tillage compared to conventional tillage.
Visuaalsel hindamisel sai kõrgema mulla kvaliteedi koondhinde otsekülvi süsteem võrreldes künniga ning künd võrreldes minimeeritud harimisega.
Also, minimum tillage improved soil chemical quality due to a higher content of total nitrogen, organic carbon and higher C:N ratio compared to conventional tillage.
Minimeeritud harimisega oli suurem üldlämmastiku ja orgaanilise süsiniku sisaldus ning samuti oli optimaalsem nende suhe, mistõttu paranes mulla keemiline kvaliteet.
The soil types under no-tillage were loamy sand Gleyic Stagnic Luvisol and loamy sand Stagnic Luvisol.
Otsekülvi põldude mullaliikideks olid gleistunud ja parasniiske pruun näivleetunud saviliiva lõimisega muld.
The within-herd prevalence of M. bovis was 17.2% (95% CI 14.1 ; 20.8) in the investigated farm.
M. bovis’e levimus oli uurimisaluses karjas 17,2% (95% UV 14,1 ; 20,8).
To carry out this study, individual milk samples (n = 522) were collected from all lactating dairy cows in one Estonian dairy farm in November 2014.
Uurimistöö läbiviimiseks koguti 2014. aasta novembris ühes Eesti lüpsikarjas kõikidelt lüpsvatelt lehmadelt (n = 522) individuaalsed piimaproovid.
In addition, the presence of M. bovis in milk samples was significantly associated with higher somatic cell count (p < 0.05) and lower fat and urea content in the milk sample.
M. bovis’e esinemine piimaproovis seostus oluliselt kõrgema piima somaatiliste rakkude arvuga (p < 0,05) ning väiksema rasva- ja karbamiidisisaldusega.
Daily milk production in cows positive to M. bovis was on average 2.9 kg lower compared to cows negative to M. bovis.
Lehmadel, kelle piimaproovis tuvastati M. bovis, oli päeva piimatoodang keskmiselt 2,9 kg võrra väiksem võrreldes lehmadega, kelle piimaproovis M. bovis’t ei tuvastatud.
Presence of Mycoplasma bovis, Staphylococcus aureus, Streptococcus agalactiae and Streptococcus uberis in the milk samples was confirmed by using polymerase chain reaction.
Polümeraasi ahelreaktsiooniga määrati Mycoplasma bovis’e, Staphylococcus aureus’e, Streptococcus agalactiae ja Streptococcus uberis’e esinemine piimaproovides.
Subclinical mastitis is one of the major health problems in dairy herds, primarily because of decreased milk production and lower quality.
Subkliiniline mastiit põhjustab majanduslikku kahju alanenud piimatoodangu ning halvenenud piimakvaliteedi tõttu.
The aim of this study was to examine the within-herd prevalence of subclinical intramammary infection caused by Mycoplasma bovis (M. bovis) and to evaluate impact of this bacterium on milk yield and milk composition.
Käesoleva uurimistöö eesmärkideks oli välja selgitada Mycoplasma bovis’e (M. bovis) põhjustatud subkliinilise mastiidi karjasisene levimus ning hinnata M. bovis’e põhjustatud subkliinilise mastiidi mõju lehma piimatoodangule ja piimakoostisele.
Within-herd prevalence of intramammary infection caused by Mycoplasma bovis and impact on cow udder health, milk yield and composition
Mycoplasma bovis’e põhjustatud udaranakkuse karjasisene levimus, mõju lehma udaratervisele, piimatoodangule ja -koostisele
It can be stated, that subclinical M. bovis mastitis has a negative impact on cow udder health, milk production and composition.
Uurimistöö tulemuste põhjalt järeldati, et subkliinilisel M. bovis mastiidil on negatiivne mõju uurimisaluse karja udaratervisele, piimatoodangule ja - koostisele.
Cows infected with M. bovis were equally distributed between groups of first, second and three or more lactations.
M. bovis’e põhjustatud subkliinilise mastiidi esinemises ei olnud erinevust 1. ja 2. laktatsiooni ning enam kui 3. laktatsiooni lüpsnud lehmade vahel.
All milk samples were analyzed for somatic cell count as well as milk protein, fat and urea content.
Igast piimaproovist määrati somaatiliste rakkude arv, valgu-, rasva- ja karbamiidisisaldus ning registreeriti lehma päevane piimatoodang.
More studies should be made to identify different risk factors for intramammary M. bovis infection and possible routes of transmission of the pathogen between animals.
Et paremini mõista M. bovis’e olulisust nakkava mastiidipatogeenina, on vaja teostada täiendavaid epidemioloogilisi uuringuid selgitamaks, millised on antud haigustekitaja leviku- ja ülekandeteed loomade vahel nakatunud karjas ning millised riskifaktorid mõjutavad haiguse teket.
However, based on a study in one farm, it can not be concluded, that this pathogen is spread and affects the milk yield and milk composition the same way in other Estonian dairy farms as in this farm investigated.
Järeldust, et subkliinilise M. bovis mastiidi mõju udaratervisele ja piimatoodangule teistes Eesti piimafarmides oleks sarnane meie uuringu tulemustega, ei saa teha ühes karjas tehtud uuringu põhjal.
There was no association between days in milk and subclinical M. bovis mastitis.
Samuti ei tuvastatud uuringus erinevust subkliinilise M. bovis mastiidi esinemussageduses erinevates laktatsioonistaadiumites.
Analysis of living house energetics
Eluhoone energeetika analüüs
In third part includes analysis of heat losses according to calculated numbers and also thermal images are analysed to see if house is well insulated.
Töö soojuskadude arvutustest on näha, et soojuskaod antud hoonel on märkimisväärsed ning väga tõsiselt peab mõtlema hoonele lisasoojustuse paigaldamisele.
As current wiring is installed in 1980s and uses 2-wired aluminium cables then it is not up current standards and needs to be updated.
Siiski tuleb akende väljavahetamist tõsiselt kaaluda, kuna akende väljavahetamisele kulub võrdlemisi suur summa ning praeguste akende eluiga ei ole enam väga pikk.
In practical part, measurments of used energy is made during 02.12.2011 – 29.02.2012 and according to that data heat usage of the house is calculated.
Sõltuvalt elektri ja maagaasi hindadest võib aga mõelda teise soojuspumba paigaldamisele, kuna AOYR12LECN soojusteguri graafikult on näha, et kuni –5ºC on soojuspumba soojustegur üle 3,4.