natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The amount of created businesses and jobs has risen every year, and hopefully will continue to.
Ettevõtete ning loodud töökohtade arv on iga aastaga kasvanud ning loodetavasti kasvab ka edaspidi.
The Situation and Opportunities of Entrepreneurship in Sõmeru Parish
Ettevõtluse olukord ja võimalused Sõmeru vallas
The aim of the thesis is to ascertain the necessary resources needed for entrepreneurship in Sõmeru parish and to compare the situation of entrepreneurship in different economic sectors, business forms and enterprise size classes during the years 2010-2013.
Uurimistöö eesmärk oli Sõmeru valla ettevõtluseks vajalike ressursside välja selgitamine ning ettevõtluse olukorra võrdlemine erinevate majandussektorite, ettevõtlusvormide ning ettevõtete suurusklasside lõikes aastatel 2010-2013.
Most of the enterprises were operating in the tertiary sector, followed by the secondary and primary sector.
Kõige rohkem ettevõtteid tegutses uuritavate aastate jooksul tertsiaarsektoris, millele järgnesid sekundaar- ning primaarsektori ettevõtted.
The biggest profit was made in the year 2011, when it was 9,02 million euros alltogether, and the smallest profit, 5,64 million euros was earned in 2010.
Sõmeru valla ettevõtted teenisid suurimat kasumit 2011. aastal, mil see oli 9,02 miljonit eurot, ning väikseimat kasumit 2010. aastal, 5,64 miljonit eurot.
The residents of Sõmeru Parish are very enterprising and the parish itself is very entrepreneur-friendly.
Sõmeru valla elanikud on väga ettevõtlikud ning ka vald on väga ettevõttesõbralik.
Sõmeru Parish has good conditions for engaging in business.
Sõmeru vallas on head tingimused ettevõtlusega tegelemiseks.
Enterprises of Sõmeru Parish had the highest sales revenues in 2012, when the exact size was 172,32 million euros.
Sõmeru valla ettevõtete müügitulud olid suurimad aastal 2012, mil kogu müügitulu oli 172,32 miljonit eurot, ning väikseimad 2010. aastal, 143,47 miljonit eurot.
There are a lot needed resources available for enrepreneurship in Sõmeru Parish, such as a lot of mineral resources, forests and productive farmlands.
Sõmeru vallas leidub rohkelt (loodus)ressursse, mida on võimalik valla ettevõtetel oma ettevõtlusestegevuses kasutada.
The 178-day long fattening trial was conducted with 40 Charolaise bulls, who were 154 days old at the start of the experiment.
178- päevases nuumamiskatses osales 40 šarolee tõugu pulli, kes olid katse alguses 154 päeva vanad.
Based on the cost-benefit analysis, it could be concluded that economically it is more profitable for a beef farm to sell young animals than fattened them.
Tasuvusanalüüsi põhjal võib järeldada, et majanduslikult on ettevõttel kasumlikum müüa pigem noorloomi kui nuumatud veised.
The mean dry matter intake of the bulls increased until the third month of the experiment, and then the dry matter intake per animal decreased.
Pullide keskmine kuivaine söömus suurenes kuni katse kolmanda kuuni, seejärel kuivaine söömus looma kohta vähenes.
The animals were fed with a diets containing grass silage, barley meal and rapeseed cake.
Loomi söödeti täisratsioonilise segasöödaga, mis sisaldab rohusilo, odrajahu ja rapsikooki.
At the same time, although the diet with 55% concentrate feed was accompanied by a higher live weight gain, it was not economically profitable compared to the other group.
Samas, kuigi 55%-lise jõusööda sisaldusega söödaratsiooniga kaasnes suurem juurdekasv, polnud see majanduslikult kasumlikum võrreldes teise katsegrupiga.
The animals were divided into four study groups based on their body weight (below and above 268 kg) and concentrate proportion (35 and 55%) in total mixed ration.
Loomad jaotati kehamassi (alla ja üle 268 kg) ja söödaratsiooni jõusööda sisalduse (35 ja 55%) alusel nelja katsegruppi.
However, the results of present thesis should also consider the fact that during the experiment; feed prices were much higher than usual, which had a significant effect on the profitability of fattening Charolaise cattle.
Käesoleva magistritöö tulemuste juures tuleks siiski arvestada asjaoluga, et katse ajal olid sööda hinnad tavapärasest kõrgemad, mis oluliselt mõjutasid šarolee tõugu lihaveiste nuumamise rentaablust.
In summary, we can confirm that the beef cattle diet with highquality grass silage and a minimum of 35% of concentrate proportion is economically viable.
Kokkuvõtvalt võime öelda, et kvaliteetse rohusiloga ja minimaalselt 35% jõusööta sisaldav söödaratsioon on majanduslikult perspektiivne.
In this study, the dry matter intake and live weight gain were affected by the quality of grass silage added to the experimental diets in the middle of the trial (silage I vs silage II).
Antud katses mõjutas kuivaine söömust ja juurdekasvu katseperioodi keskel ratsiooni lisatud rohusilo kvaliteet (silo I vs silo II).
In animals receiving a higher proportion of concentrate (55%), had a 166 grams higher live weight gain during the whole experiment compared to animals given smaller proportion of concentrate (35%).
Suurem jõusööda osakaaluga (55%) ratsiooni saanud veistel oli kogu perioodi päevane juurdekasv 166 grammi võrra suurem kui väiksema osakaaluga (35%) ratsiooni korral.
The aim of present master's thesis is to study the effect of feeding total mixed ration with difference concentrate proportion on the performance and economic profitability of the Charolaise breed bulls.
Antud magistri töö on eesmärgiks selgitada täisratsioonilise segasööda jõusööda osakaalu mõju šarolee tõugu lihaveise pullide jõudlusnäitajatele ja majanduslikule tasuvusele.
The effect of concentrate proporation in diet to fattening performance and profitability in beef bulls
Ratsiooni jõusööda osakaalu mõju lihaveise nuumajõudlusele ja tasuvusele
The dry matter intake and live weight gain and the economic profitability of animals were measured.
Uurimistöös mõõdeti katses osalenud pullide kuivaine söömust, juurdekasvu ning arvutati šarolee veiste nuumamise majanduslikku tasuvus.
Six projects and seven objects were analyzed.
Töös analüüsiti kuute projekti ja seitset objekti.
Forest drainage works on private lands have been conducted between 2006-2013 in the volume of 17 642 hectares.
Eramaadel on teostatud metsakuivendustöid 2006-2013 aastal 17 642 ha.
In the course of the compiling the thesis, it was found out that the work affiliated with forest drainage is regulated by the Land Improvement Act but the Forest Act and the Water Act also need to be followed.
Töö koostamise käigus selgus, et metsakuivendamisega seotud töid reguleerib maaparandusseadus ja tuleb ka järgida metsaseadust ning veeseadust.
In order to collect the necessary data, the author inquired thoroughly the board of Hanso MK Ltd. and their co-operation partners.
Andmete kogumiseks pidi töö koostaja tihedalt suhtlema Hanso MK juhatusega ja nende koostöö-partneritega.
Extent of forest drainage on private forest land on the example of Hanso MK Ltd
Metsakuivendamise mahud erametsamaal Hanso MK OÜ näitel
Roads catering the soil improvement systems have been built and reconstructed in the volume of 6,54 kilometres.
Maaparandussüsteeme teenindavaid teid on ehitatud ja rekonstrueeriti 6,54 km ulatuses
In the process of soil improvement, 94,64 hectares worth of forest herbage was cut out.
Puittaimestiku likvideeriti maaparandustööde käigus 94,64 hektari jagu.
Tasks were conducted in the range of 99,23 kilometres.
Hanso MK teostas töid 99,23 km ulatuses.
The full volume of earthwork tasks was 183 915 m3. Hanso MK OÜ has built and reconstructed a total number of 14 defensive structures for environmental protection on the forest drainage systems on private lands.
Hanso MK on ehitanud ja rekonstrueerunud eramaa metsakuivendussüsteemidel kokku 14 keskkonnakaitserajatist.
The current master´s thesis has researched the subject of forest drainage volumes on private lands, the legislature for the forest drainage system and the allowances meant for the private land owners in order to carry out soil improvement projects.
Käesolevas töös on uuritud eramaadel teostatud metsakuivenduse mahte, metsakuivendussüsteemiga seotud seadusandlust ja maaparandustööde jaoks mõeldud toetusi eramaaomanikele.
An amplitude of 2457 metres of culverts and drainage facilities has been built.
Truupe ja veeviimareid on ehitatud objektidel 2457 m jagu.
The main branches of action for Hanso MK Ltd. were building soil improvement systems, building forest roads, harvesting timber and forest milling tasks.
Valdkondadeks on maaparandussüsteemide ehitamine, metsateede ehitamine, metsa ülestöötamine ja metsafreesi tööd.
The owners of private forests maintain the capability of applying for allowances from the Estonian Private Forest Union and the Estonian Agricultural Registers and Information Board for conducting forest drainage tasks.
Erametsaomanikel on võimalik metsakuivendustööde jaoks taotleda toetust Erametsakeskusest ja PRIA-st.
Especially right after the fire.
Seda eriti vahetult peale põlenguid.
), Scots pine (Pinus sylvestris L.) and European aspen (Populus tremula L.) regenerated.
), harilik mänd (Pinus sylvestris L.) ja harilik haab (Populus tremula L.).
As the biodiversity is directly connected to the occurrence of dead wood, all the areas should not be cut.
Kuna bioloogiline mitmekesisus on otseselt seotud surnud puiduga ei tohiks kõiki alasid koristada.
Pine and aspen do not start to regenerate immediately after fire, it takes approximately 3-10 years.
Mänd ja haab ei uuene vahetult peale põlengut vaid alles 3-10 aasta möödudes.
There are total 24 sample plots (20x40 m) created on the area of Vihterpalu to monitor the regeneration, in which each of them has two sub-plots on the size of 2,5x40 m for the mensuration of natural regeneration.
Vihterpalusse on rajatud põlengualade uuenemise jälgimiseks kokku 24 proovitükki (20x40 m), millest igal on kaks alamproovitükki suurusega 2,5x40 m puittaimede loodusliku uuenduse mõõtmiseks.
The continuation of this research is relevant to give more well-grounded advice on how to manage forests after fire disturbance and find reasons on the hypothesis that came up in addition to the results of this thesis.
Uurimuse jätkamine asjakohane, et anda veelgi põhjendatumaid soovitusi põlenujärgsete metsade majandamiseks ja leida põhjendusi eeldustele, mis antud töö tulemustele lisaks tekkisid.
Areas were managed differently: burned and cleaned (BC), burned and un-cleaned (BU), burned and un-cleaned with old stand (BUO), burned and un-cleaned with trees alive (BUA) and control plots without fire (CO).
Alasid majandati põlengujärgselt erinevalt: põlenud ja koristatud (BC), põlenud ja koristamata (BU), põlenud ja koristamata vana puistu (BUO), põlenud ja koristamata elusate puudega puistu (BUA) ja kontrollalad (CO) ilma põlenguta aladele.
Since fire is frequent in Vihterpalu and there is no clear advice on how to manage burnt areas in Estonia, the topic is actual.
Kuna Vihterpalu aladel on põlengud sagedased ja puuduvad selged soovitused põlenud metsaalade uuendamiseks Eestis, on teema aktuaalne.
It was found that in Vihterpalu fire damaged area birch (Betula spp.
Leiti, et Vihterpalu põlengualadel uuenesid kask (Betula spp.
Regeneration was minimal in the control (CO) areas, which shows that the succession without fire disturbance in Vihterpalu areas is very slow and fires are normal and inseparable part of the ecosystem.
Kontrollaladel esines uuenemist minimaalselt, mis näitab, et suktsessioon ilma tule häiringuta toimub Vihterpalu aladel väga aeglaselt ning põlengud on ökosüsteemi lahutamatu osa.
Therefore leaving some areas un-cleaned guarantees faster natural regeneration, which guarantees more biodiversity.
Seega tagab metsade kiirema loodusliku uuenemise alade koristamata jätmine, mis tagab ka suurema bioloogilise mitmekesisuse.
It was found that generally regeneration is lower in burned and cleaned areas (BC) compared to burned un-cleaned areas (BU, BUO and BUA).
Selgus, et üldiselt on uuenemise arvukus madalam koristatud aladel (BC) võrreldes koristamata aladega (BU, BUO ja BUA).
Different management regimes have an effect on the natural regeneration and the growth of these species.
Erinevad majandamisviisid mõjutavad nende liikide looduslikku uuenemist ning uuenduse kasvu põlengualadel.
The objective of the master thesis is to investigate the influence of different management regimes on the regeneration and height of trees after fire.
Magistritöö eesmärgiks on uurida erinevate majandamisviiside mõju põlengujärgsele metsaalade uuenemise arvukusele ja kõrguskasvule.
In un-cleaned areas the regeneration of birch was better on the first years.
Koristamata aladel on kase uuenemine algusaastatel edukam.
As the growth of height in BC areas is better for all the species due to better light conditions, some areas should be cut.
Kuna aga BC aladel on kõikide liikide kõrguskasv suurem paremate valgustingimuste tõttu, võiks osadel aladel raiet mõne aasta võrra edasi lükata ja teha seda lumerohkel talvel.
Regeneration after forest fires in Estonia Vihterpalu, has been analyzed.
Käesolevas töös on analüüsitud Eestis Vihterpalu katsealade põlengujärgse metsa uuenemist.
Impact of different management regimes on forest regeneration in fire damaged areas: Vihterpalu example
Majandamisviiside mõju põlengujärgse metsa uuenemisele Vihterpalu katsealade näitel
After the first decade pine starts to dominate and replaces deciduous trees.
Peale esimese aastakümne möödumist mänd asendab puistus lehtpuud, kuna on sellistes tingimustes paremini kohastunud.
To suppress fire in pure pine stands the un-cleaned areas should be left for natural regeneration.
Et vältida tuleohtu puhtmännikutes tuleks jätta koristamata alasid looduslikule uuenemisele, kuna parema kõrguskasvuga ja arvukalt uuenev kask vähendab seal tuleohtu.
I wish you interesting presentations and discussions!
Huvitavaid ettekandeid ja arutelusid!
In the beginning of 2009 two important documents came into force - "National Development Plan of the Energy Sector until 2020" and "Development Plan of the Estonian Electricity Sector until 2018".
2009. aasta alguses võeti vastu kaks olulist dokumenti: „Energiamajanduse riiklik arengukava aastani 2020" ja „Eesti elektrimajanduse arengukava aastani 2018".
Argo Normak, Head of Centre of Renewable Energy of Estonian University of Life Sciences
Argo Normak, Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskuse juhataja
Both of them target reduction of oil-shale energetics (as far as less than 30% in energy balance) and increase of renewable energy.
Mõlemad näevad ette põlevkivienergeetika osakaalu vähenemist (alla 30% energiabilansis) ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamist.
The range of topics of the conference is quite wide, dealing with forestry, energy cultures, wind and solar energy resource and energy conversion studies.
Konverentsil käsitletavate teemade ring on üsna lai, tuues kuulajateni info puidu, energiakultuuride, tuule- ja päikseenergia ressursiuuringutest ning muundamistehnoloogiatest.
The increasing relevance of renewable energy field in the whole world and especially in the European Union has increased the number of Estonian scientists and practioners engaged.
Taastuvenergia valdkonna järjest suurem tähtsustamine maailmas ja eriti Euroopa Liidus, on suurendanud ka Eestis taastuvate energiaallikate teemadega tegelevate teadlaste ja praktikute hulka.
Investigation and usage of renewable energy sources : eleventh conference proceedings : [2009 : Tartu]
TEUK XI : taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : üheteistkümnenda konverentsi kogumik : [2009 : Tartu]
One of the methods to achieve the targets is composing "Renewable Energy Development Plan", which determine local renewable energy resources and give directions for effective use of the potential.
Üheks meetmeks on "Taastuvenergia tegevuskava" koostamine, mis määrab potentsiaalsed piirkonnad taastuvenergia tootmiseks ning annab suunised taastuvenergia potentsiaali paremaks ärakasutamiseks.
In the afternoon we will focus on energy supply and technologies and will conclude the day with a discussion about ongoing developments in Estonian energetics sector.
Peale lõunat pöörame suuremat tähelepanu energiavarustusele ja -tehnoloogiatele ning teeme kokkuvõtte viimaste kuude arengutest diskussioonis - kuhu areneb Eesti energeetika?
In the agenda we have reserved time for two discussions - in the forenoon we will hear presentations on energy conservation and energy-efficient bulbs and afterwards have the opportunity to discuss whether compact fluorescent light bulbs are environmentally friendly energy saving method.
Enne lõunat kuulame ettekandeid energiasäästust ja säästulampidest ning sellele järgnevalt arutame teemal - kas säästupirn on keskkonnasõbralik säästumeede?
We sincerely hope that "Renewable Energy Development Plan" will become one of the priorities of our government despite the difficulties with national budget.
Loodame, et see kava saab üheks valitsuse prioriteediks ja äratab elule ka Biomassi ja bioenergia kasutamise edendamise arengukava, mis on täna "külmutatud" seoses riigieelarve raskustega.
We also touch topics on energy saving and decentralised renewable energetic solutions.
Puudutamata ei jää ka energiasäästu teema ning konverentsil on neli huvitavat ettekannet kohalikest energeetilistest lahendustest.
Effects of synthetic and biological pesticide exposure on honey bees and bumble bees
Sünteetiliste ja bioloogiliste pestitsiidide mõjud meemesilastele ja kimalastele
Also, effects of different pesticides and their mixtures on honey bees and bumble bees (Bombus terrestris L.) were investigated (III, IV, V).
Lisaks hinnati pestitsiidide ja nende segude mõjusid meemesilase (Apis mellifera L.) ja karukimalase (Bombus terrestris L.) erinevatele parameetritele (III, IV, V).
Despite the high concentrations used, imidacloprid’s lethal effect was not synergised by imazalil, and no mortality was observed (IV).
Vaatamata kõrgele kontsentratsioonile ei mõjutanud neonikotinoid imidaklopriid üksiku ainena ega ka segus imasaliiliga kimalaste suremust oluliselt (IV).
The fungicide imazalil synergised the effect of three out of four insecticides tested on bumble bees, increasing mortality significantly.
Seda, et vastastikused toimed on liigispetsiifilised, näitas fungitsiid imasaliil, mis sünergeerus kolme kasutatud insektitsiidiga neljast, mille tulemusena karukimalase suremus suurenes oluliselt.
The current thesis investigated whether different pesticide residues, and at which concentrations, can be found in different honey bee (Apis mellifera L.) colony components collected from different land use types (I, II).
Käesoleva töö raames uuriti kas ja kui, siis millistes kogustes erinevaid pestitsiidide jääke võib esineda erinevates mesindussaadustes, mis olid kogutud erineva põllumajandusliku intensiivsusega aladelt (I, II).
Interestingly, no synergistic effects were observed, but rather an antagonism between the two pesticides was observed (III).
Nimetatud kahe pestitsiidi eeldatavate sünergeetiliste mõjude asemel täheldati hoopis nende antagonistlikke mõjusid, mis annab alust arvata, et erinevad pestitsiidide segud võivad üksteise mõjusid teatud juhtudel hoopis vähendada (III).
Field realistic concentrations of the fungicide tebuconazole and the insecticide tau-fluvalinate had significant impacts on developing honey bee queens.
Katsetulemustest selgus, et fungitsiidi tebukonasool ja insektitsiidi tau-fluvalinaat subletaalsed doosid mõjutasid oluliselt mesilasema kogu arengutsüklit.
Tebuconazole decreased queen cell acceptance and tau-fluvalinate increased queen weight significantly.
Tebukonasooliga töötlus vähendas oluliselt mesilasema kuppude vastuvõttu ja tau-fluvalinaat suurendas oluliselt koorunud mesilasemade kaalu.
In general, different microbiological preparations had similar effects on honey bee and bumble bee longevity and physiological parameters (V).
Erinevatel mikrobioloogilistel preparaatidel olid küll sarnased mõjud meemesilase ja karukimalase suremusele ja füsioloogilistele näitajatele, kuid kuna nende kahe liigi käitumuslikud ja füsioloogilised näitajad on sedavõrd erinevad, ei saa pestitsiidide katsetest saadud tulemusi ühelt liigilt teisele üle kanda (V).
Although residues found were generally not correlated with landscape parameters or plant species visited, some positive correlations were observed between the proportion of oilseed rape in the landscape and residues detected (I).
Tulemustest selgus, et kogutud proovidest leiti küll mitmete erinevate pestitsiidide jääke (I, II), kuid puudus korrelatsioon leitud pestitsiidijääkide, maakasutuse tüübi ja taimeliikide vahel.
In addition, honey samples analysed were relatively free of pesticides; only some herbicide residues were found (II).
On tähelepanuväärne, et kuigi raps moodustas märkimisväärse osa kogutud õietolmu- ja meeproovidest, puudus korrelatsioon leitud pestitsiidijääkidega (I, II).
Water in a Tin
Vesi purgis
The proposed solution is the concept of three areas, based on the principles of Sustainable Water Systems, but at the same time using it as a street design.
Pakutud on kontseptsiooniline lahendus kolmele alale, lähtudes säästva veesüsteemi põhimõtetest (Sustainable water system), kuid samaaegselt kasutades seda tänava kujunduses.
Elevation, views and feature analysis showed three areas which were most suitable areas in the two criteria- steep slope and the proximity of the river.
Reljeefi, vaadete ja alade funktsiooni analüüsist selgusid kolm kõige sobivamat ala, mis vastasid kahele kriteeriumile- järsk nõlv ning jõe lähedus.
The aim of the design was use to diversely collect the rain water from buildings and roads, bringing water from the street sewers to designed waterway, to direct people in valley to the river.
Kujunduse eesmärgiks on kasutada hoonetelt ja teedelt kogutud vihmavesi mitmekülgselt ära, tuues vesi tavapärasest kanalisatsioonist otse tänavale disainitud nõvasse, suunamaks inimesi orust jõeni.
One goal was to emphasize the presence of the river valley from the shore, because in some places the Emajõgi is not visually apparent.
Üheks eesmärgiks oli veel rõhutada jõe olemasolu ka oru kaldalt, sest kohati ei ole Emajõgi igalt poolt visuaalselt nähtav.
This research aims is to show the relationship between the river and the valley, on the left bank of Emajõgi.
Töö eesmärgiks on näidata seost jõe ja oru vahel, Emajõe vasakul kaldal.
Design pervades are the curved and jagged forms, to imitate water movement and the mobility of the water flat-line and the three conditions of water - liquid (a curved line), solid (a jagged line) and gassy (a dashed line).
Kujunduse läbivaks jooneks on kaarjad ja sakilised vormid, mis väljendavad nii vee liikuvust ja samas kindlajoonelisust kui ka vee kolme olekut- vedel (kaarjas joon), tahke (sakiline joon) ja gaasiline (katkendjoon).
Two different propagation times were used – spring and autumn.
Näidati kahte paljundamise aega – kevad ja sügis.
Possibilities of grapevine (Vitis sp.) propagation
Viinapuude (Vitis sp.) paljundamise võimalused
The aim of this research was to determine different possibilities in vine propagation based on literature and observations.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli välja selgitada kirjanduse ja vaatluste põhjal erinevad viinapuu paljundamise võimalused.
In Estonia, people have been cultivating grapevines in field for over a century.
Eestis on avamaal kasvatatud viinapuid juba üle sajandi.
It is possible to propagate vines by hardwood cuttings, single-node cuttings, greenwood cuttings, crafting, layering, and in vitro method.
Viinapuid on võimalik paljundada puitunud pistoksa, pungpistiku, haljaspistiku, pookimise, võrsiku ja meristeempaljundus meetodit kasutades.
Cultivating grapevines in greenhouses is a lot older than growing in field conditions.
Viinapuude kasvatamine avamaal on palju hilisem kui katmikalal kasvatamine.
Estonian University of Life Sciences Rõhu experimental station vineyard was established in 2007 with in vitro propagated plants.
Eesti Maaülikooli Rõhu Katsejaama viinamarjaistandik rajati 2007. aastal koekultuurmeetodil paljundatud istikutega.
It was discovered that vineyard can be created with hardwood cuttings and the success rate depends on the cultivar and the time when hardwood cuttings were taken.
Vaatluste põhjal selgus, et istandiku võib rajada pistokstest ja selle edukus sõltub sordist ning pistokste lõikamise ajast.