natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite of good intrinsic quality parameters, ’Talvenauding’ apples were affected by superficial scald after keeping them one week in room temperature (18 °C) after storage.
Vaatamata headele sisemise kvaliteedi näitajatele pruunistusid sordi ’Talvenauding’ õunad pärast nädalast toatemperatuuril (18 °C) hoidmist.
However, results showed, that with appropriate O2 and CO2 concentrations in storage atmosphere, ‘Liivi kuldrenett’ apples can be stored in both controlled and modified atmosphere.
Seevastu näitasid tulemused, et sobilikel O2 ja CO2 kontsentratsioonidel säilituskeskkonnas saab sordi ‘Liivi kuldrenett’ õunu säilitada nii modifitseeritud kui kontrollitud atmosfääris.
After 3 and 5 months of storage, percentage of decayed apples and several quality parameters were assessed: apple flesh firmness, dry matter content, content of soluble solids, titratable acidity, the relationship between soluble solids and titratable acidity and ascorbic acid content.
Pärast 3- ja 5–kuist säilitamist arvutati õunte säilituskadu protsentides ning määrati erinevad kvaliteedi parameetrid: viljaliha tugevus, vilja kuivaine sisaldus, mahla kuivaine sisaldus, orgaaniliste hapete sisaldus, mahla kuivaine ja orgaaniliste hapete suhe ja askorbiinhappe sisaldus.
The main problem with both apples is their postharvest quality and short shelf life.
Mõlema sordi põhiprobleemiks on lühike säilivusaeg ja kiire kvaliteedilangus.
Effect of storage conditions on postharvest quality of ’Liivi kuldrenett’ and ’Talvenauding’ apples
Säilituskeskkonna mõju õunte 'Liivi kuldrenett' ja 'Talvenauding' säilivusele ja kvaliteedile
Results showed that superficial scald was in positive correlation with the CO2 content in storage atmosphere.
Tulemused näitasid, et nimetatud sordi õunte koore pruunistumine oli korrelatsioonis CO2 sisaldusega säilituskeskkonnas.
The best results in storability and quality parameters were obtained in apples (both cultivars) stored in controlled atmosphere (O2 2%, CO2 0,5%).
Mõlema sordi puhul osutus säilivuse ja õunte kvaliteedinäitajate osas parimaks kontrollitud atmosfäär, milles O2 sisaldus oli 2%, CO2 sisaldus 0,5%.
The aim of the current research was to find out the effect of different controlled and modified atmosphere storage conditions on postharvest quality of ’Liivi kuldrenett’ and ’Talvenauding’ apples.
Uurimuse eesmärgiks oli katsetada erinevate säilitusrežiimide mõju õunasortide ‘Liivi kuldrenett’ ja ‘Talvenauding’ säilivusele.
Therefore modified and controlled atmosphere are not appropriate for ’Talvenauding’ apples; mentioned apples should be stored in well ventilated regular atmosphere.
Seetõttu ei ole modifitseeritud ja kontrollitud atmosfääris säilitamine sordi ’Talvenauding’ õunte jaoks sobilik.
84 responders said that services they were provided with, were good, or even excellent.
84 vastaja arvates on teenuste pakkumine olnud hea või lausa väga hea.
Bad or worse have not been responded.
Halba või väga halba kogemust pole keegi märkinud.
Opportunities of health tourism in South-Estonia
Terviseturismi võimalused Lõuna-Eestis
Consumers are actively seeking out and purchasing holiday packages that deliver this combination of experiences that embrace a full range of emotional and physical factor from locally sourced food to unique spa treatments using indigenous raw materials.
Tarbijad otsivad ja ostavad aktiivselt puhkepakette, mis annavad neile kogemusi hõlmates kõiki emotsionaalseid ja füüsilisi tegureid, alates kohaliku päritoluga toidust kuni unikaalsete spaadeni, mis kasutavad kohalikke tooraineid.
Estonians statistically use health tourism services less than once in a year or 2-4 times a year.
Eestlased kasutavad terviseturismi pakkujate teenuseid kas vähem kui kord aastas või siis 2-4 korda.
Main reason for not visiting health tourism providers, was lack of money.
Mittekülastamise kõige suuremaks põhjuseks toodi rahapuudus.
10 people from 23 said, that they had different expectations in high cost of those services.
10 inimest 23-st märkis ära, et ootustele ei vastanud pakkujate kehtestatud kõrged hinnad.
Health- and relaxation tourism is a collection of services meant to fix people's health and to keep a good health.
Tervise- ja lõõgastusturism on inimese tervise hoidmise ja parandamise nimel pakutav teenuste kogum.
32 responders think that there is enough information about South-Estonia's health tourism providers, while 9 people think there is not.
32 inimest arvab, et informatsiooni Lõuna-Eesti terviseturismi pakkujate kohta on lausa täiesti piisavalt, 9 inimese arvates on informatsiooni ebapiisavalt.
Bachelor goal was to find out options for health tourism and potential guest's expectations and needs in South-Estonia.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida terviseturismi võimalusi Lõuna- Eestis ning potentsiaalsete külastajate ootusi ja nõudlust.
Couple of responders said that there could be places, where their children could be taken care of, should be more water procedures, more hiking and there is a need for more sport services.
Veel mainiti paaril korral ära, et puudus on kohtadest, kus tegeletakse lastega, vähe on veeprotseduure, rohkem võiks pakkuda matkasid ning puudus on ka sporditeenustest.
4 of them are in Tartu county, 2 in Valga county, 2 in Viljandi county, and Põlva county and 1 in Võru county.
Neist 4 asub Tartumaal, 2 Valgamaal, 2 Viljandimaal ja Põlvamaal ning üks Võrumaal.
"Service" can refer to spa, waterparks, health centers and also to alternative nature- and folk medicine services.
Toote all käsitletakse nii spaasid, vee- ja tervisekeskuseid kui ka alternatiivseid looduse ja rahvameditsiini teenuseid.
Addition to ordinary spa services, enterprises offer different analysis, doctor's consultations and hosting.
Ettevõtted pakuvad lisaks tavalistele spaahooldustele ka erinevaid uuringuid, arsti konsultatsiooni ning ka majutust.
85% respondents have visited some Estonia's health tourism providers 265 times, 138 of those in South-Estonia.
85% vastajatest on külastanud 265 korral mõnda terviseturismi pakkujat Eestis, Lõuna-Eestis on külastatud 138 korral.
One way to refresh yourself is visiting sauna - in Võru county, village named Nogo, is Saunamaa.
Üheks tervist kosutavaks viisiks on saun - Võrumaal Nogo külas asub Saunamaa.
Different South-Estonia health tourism providers were mentioned 15 times.
Erinevaid Lõuna-Eesti terviseturismi ettevõtteid mainiti 15 tükki.
Most people think that there is not enough massage services.
Kõige rohkem tuntakse puudust erinevatest massaažidest.
In South-Estonia, there are 11 companies who offer spa services.
Spaateenuseid pakub Lõuna- Eestis 11 ettevõtet.
South-Estonia has several options for health tourism.
Lõuna-Eestis on erinevaid terviseturismi võimalusi.
Most recommended was that South-Estonia's health tourism providers should advertise themselves more, and also do more discounts.
Kõige rohkem soovitati Lõuna-Eesti terviseturismi pakkujatele teha rohkem reklaami ning sooduspakkumisi.
In this work, 6 enterprises was introduced - Metsamoor family park, which is in Võru county, Energia farm, which is in Viljandi county, and Süvahavva naturefarm, which is in Põlva county.
Käesolevas töös tutvustati kuut ettevõtet- Võrumaal asuvat Metsamoori pereparki, Viljandimaal Energia talu ning Põlvamaal asuvat Süvahavva loodustalu.
Addition to spaservices, South-Estonia has some other, unique services to offer.
Lisaks spaateenustele pakutakse Lõuna-Eestis ka muid omanäolisi terviseturismi teenuseid.
To better health, Tartumaa Health and Sport Center, which is in Tartu County, and Mammaste Health and Sport Center, which is in Põlva county, help you achieve it. 85% of respondents to my poll have visited some health tourism providers in Estonia, while 15% have never visited.
Tervise edendamist spordiga aitavad teostada Tartumaal asuv Tartumaa tervisespordikeskus ning Põlvamaal asuv Mammaste tervisespordikeskus.
Evaluating the suitability of interpolation methods for creating digital elevation model
Interpoleerimismeetodite sobivuse hindamine kõrgusmudeli loomisel
In this thesis, three different interpolation methods were used: Inverse Distance Weighted (IDW), Empirical Bayesian Kriging (EBK) and Splines (Regularized spline and Spline with tension).
Antud uurimistöös modelleeriti kõrgusmudelid kolme erinevat interpoleerimismeetodit kasutades, milleks olid pöördkaugusega kaalutud meetod (IDW), kriging meetod (Empirical Bayesian Kriging) ja splain meetod (Regularized spline või Spline with tension).
Spline method gave also smaller errors than IDW, but when points were sparsely located, Spline method calculated values with great difference comparing to LiDAR DEMs.
Splain meetodid kujutasid reljeefi madalamaid alasid paremini, kuid proovipunktide hõredamal paiknemisel, tekkisid LiDAR kõrgusmudeliga võrreldes suuri erinevusi.
The purpose of this thesis was to find out how the interpolation methods impact digital elevation model and how the impact affected the higher and lower parts of relief.
Käesoleva uurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada, milline on kasutatud interpoleerimismeetoditest tulenev mõju kõrgusmudelile ja kas erinevad interpoleerimismeetodid modelleerivad erinevalt reljeefi kõrgemaid ja madalamaid alasid.
For comparing interpolation methods cross validation, interpolated DEMs elevation data range comparing to LiDAR DEMs, which was in this thesis the most accurate available DEMs.
Interpoleerimismeetodite poolt arvutatud kõrgusmudeleid võrreldi Maa-ameti poolt loodud LiDAR kõrgusmudeliga, mis oli antud töös kõige täpsem saada olev kõrgusmudel.
Study areas, each 25 km², were chosen based on their difference in relief.
Kõik uurimisalad olid ühe põhikaardi lehe suurused (25 km²).
Smaller errors emerged when basic map elevation data were used, because there was much more elevation data.
Tulemustest selgus, et põhikaardi kõrgusandmeid interpoleerides andsid kõik meetodid paremaid tulemusi, kuna põhikaardi kõrgusandmeid oli rohkem.
Basic map elevation data and base map elevation data were used for interpolation.
Kõigi alade puhul interpoleeriti nii põhikaardi kui baaskaardi kõrgusandmeid, et selgitada välja kõrgusandmete detailsusastme mõju interpoleerimismeetodite tulemusele.
Elevation values calculated by IDW method varied more than values calculated by EBK or Spline methods.
IDW meetodi arvutustel olid kõrgusväärtused kõige varieeruvamad.
These methods are the most popular interpolation methods for modelling relief.
Kõrgusmudeli väärtused sõltuvad väga palju kasutatud kõrgusandmetest ja interpoleerimismeetoditest.
EBK method calculated smoother DEMs than IDW and Spline methods.
Kõige vähem erinevalt võrreldes LiDAR kõrgusmudeliga, modelleeris kõrgusmudelid EBK meetod.
Only a third of the current forest allocations were already in the forested land more than a century ago.
Vaid kolmandik praegustest metsaeraldistest asus juba rohkem kui sajand tagasi metsamaal.
For this purpose, 970 forest allocations were selected across Estonia.
Selleks valiti välja 970 metsaeraldist üle Eesti.
In total, six different layers of maps were used to create different land use scenarios.
Kokku kasutati kuute erinevat kaardikihti, mille abil koostati erinevad maakasutusstsenaariumid.
The main reasons for the increase of forest land are afforestation of agricultural land and large-scale drainage of swamps.
Peamised põhjused metsamaa suurenemisel on põllumaade metsastamine ja suuremahuline soode kuivendamine.
The aim of the work is to give an overview of changes in land use in Estonian private forests and to find the reasons behing these changes.
Töö eesmärk on anda ülevaade Eesti erametsades toimunud maakasutuste muutustest ning leida nende muutuste taga olevaid põhjuseid.
The study results revealed that forested land has increased mainly at the expense of arable land and bogs.
Töö käigus selgus, et metsamaa on suurenenud peamiselt avamaa, põllu ja soo arvelt.
Similar works have been made on forests of permanent sample plots, but there is still no work on cosolidating historical changes in Estonian private forests.
Sarnaseid töid on koostatud riigimetsas asuvate püsiproovitükkide kohta, kuid Eesti erametsade ajaloolisi muutusi koondav töö siiamaani puudus.
Land-use changes in Estonian private forests though history
Maakasutuse muutused Eesti erametsades läbi ajaloo
To investigate the land use, the Estonian Landboard historical maps were used.
Maakasutuse uurimiseks kasutati Maa-ameti geoportaalis asuvaid ajaloolisi kaardikihte.
The research topic of this work is the changes in the land use of Estonian private forests through history.
Antud töö uurimisteemaks on Eesti erametsade maakasutuse muutused läbi ajaloo.
In connection with the increase in the percentage of areas with forest management restrictions in Estonian forests, the need to pay more attention to alternative regeneration methods grows proportionally.
Seoses metsamajandamise piirangutega alade osakaalu suurenemisega Eesti metsades suureneb üha enam vajadus pöörata tähelepanu lageraie suhtes alternatiivsetele uuendusraieviisidele.
Unfortunately, employing shelterwood cutting involves several silvicultural problems, therefore there exist only a few successful examples about it in practical forest management.
Paraku esineb turberaiete kasutamisel mitmeid metsakasvatuslikke probleeme, mistõttu leidub praktilises metsanduses vähe näiteid nende õnnestumisest.
To conduct the study, 10 plots were established in south-east Estonia for assessing the overstory trees’ growth parameters and inventorying total regeneration.
Selleks rajati Kagu-Eestisse 10 proovitükki, kus mõõdeti vanametsa takseertunnused ja inventeeriti kogu kasvanud uuendus.
Conclusions drawn based on the results of the study support the proposals made earlier by several Estonian forest researchers regarding the performance of uniform shelterwood cutting.
Töö tulemustel tehtud järeldused toetavad mitmete Eesti metsateadlaste varem soovitatud seisukohti aegjärksete raiete rakendamisel.
In order to assess the factors that influence regeneration, needle and soil samples were collected from the plots.
Hindamaks uuenduse kasvu mõjutavaid tegureid koguti proovitükkidelt okka- ja mullaproovid.
Further research is needed to clarify the effect of overstory density on the height growth of natural regeneration following the last cutting stage, i.e. after overstory removal: how fast will the regeneration, released from the effects of the overstory, achieve equal height growth with artificially regenerated pine stand following a clear-cutting.
Uurimist vajaks veel loodusliku uuenduse kõrguskasv pärast aegjärkse raie viimast raiejärku ehk pärast vanametsa eemaldamist: kui kiiresti saavutab vanametsa mõjust vabastatud uuendus lageraiejärgselt rajatud männikultuuriga võrdse kõrguskasvu.
The main objective of this thesis is to study the effect of overstory density on the growth rate of natural regeneration during the first ten years following uniform shelterwood cutting, and compare the results with the restrictions applied in current Estonian forestry legislation to the performance of uniform shelterwood cutting.
Käesoleva töö peamine eesmärk on uurida vanametsa täiuse mõju loodusliku uuenduse kasvukiirusele esimesel kümnel aastal pärast aegjärkset raiet ning saadud tulemusi võrrelda tänapäeval Eesti metsanduslikus seadusandluses rakendatavate piirangutega aegjärksete raiete teostamisel.
The results of the study revealed the effect of overstory density on the height growth of natural regeneration.
Töö tulemustest selgus vanametsa täiuse mõju loodusliku uuenduse kõrguskasvule.
Based on the Master’s thesis, we propose to decrease the minimum overstory density required after the establishment cut from 50% (by the current forest management regulations) to 30%.
Magistritöö põhjal võib soovitada vähendada metsamajandamise eeskirjas ettenähtud aegjärkse raie esimese järgu järgset minimaalset täiust seniselt 50 protsendilt 30-le.
Needle chemistry analysis showed a decrease in nitrogen content in the needles of natural regeneration as the overstory density increased.
Okkakeemia analüüs näitas lämmastiku sisalduse vähenemist uuenduse okastes vanametsa täiuse suurenedes.
One of the most widely studied alternative methods for pine forest regeneration is achieving the natural regeneration of pine by uniform shelterwood cutting.
Männikute uuendamise üheks enim uuritud turberaie võtteks on männi loodusliku uuenduse saamine aegjärkse raie abil.
In case of forest stands with better quality class, the needles of natural regeneration contained more phosphorus.
Parema boniteediklassiga puistus oli loodusliku uuenduse okastes rohkem fosforit.
The Effect of Overstory Density on the Growth of Natural Regeneration in SouthEast Estonian Pine Forests Managed by Uniform Shelterwood Cutting
Vanametsa täiuse mõju loodusliku uuenduse kasvule aegjärkse raiega majandatavates Kagu-Eesti männikutes
The obtained results refer to the need to reduce overstory density to a lower level in lower quality sites than required in fertile sites for the successful regeneration of pine forests when employing uniform shelterwood cutting.
Saadud seosed kinnitavad vajadust kehvemaboniteediliste männikute uuendamisel vana metsa turbe all viia vanametsa täius eduka loodusliku uuenduse saamiseks aegjärkse raie rakendamisel madalamale kui viljakam kasvukoht seda nõuaks.
Height growth of natural regeneration was slower than the growth of a forest that had been artificially regenerated after clear-cutting.
Loodusliku uuenduse kõrguskasv oli oluliselt väiksem lageraiejärgse metsakultuuri kasvust.
For this purpose, pine forests of the Rhodococcum site-type were studied where uniform shelterwood cutting had been performed over the last ten years.
Tulemuste saamiseks uuriti pohla kasvukohatüübi männikuid, kus viimase kümne aasta jooksul oli teostatud aegjärkne raie.
Waste is usually collected using dumpsters.
Jäätmeid kogutakse tavaliselt prügikonteinerite abil.
In a long run it is also economically efficient.
Pikas perspektiivis on jäätme torutransport majanduslikult ökonoomsem.
Two different methods are used as a basis for calculation a waste transportation scheme by Leow Beng Kwang, and a sawdust transportation methodology for timber industry.
Arvutusalustena on kasutatud kahte erinevat uurimismeetodit, Leow Beng Kwangi uurimust ja puidutööstusettevõtete oma.
The author concludes that the Fortuuna area is suitable for assessing the effectiveness of the system and evaluating the specific technological solutions.
Tööst järeldub, et Tartus asuv Fortuuna piirkond sobib pilootprojektiks hindamaks süsteemi toimimise tõhusust ja testimaks konkreetseid tehnilisi lahendusi.
Main design elements of the waste collection system are described, and its advantages and disadvantages discussed.
Töös käsitletakse torutranspordisüsteemi põhiosasid, analüüsitakse eeliseid ja puuduseid.
A more powerful vacuum device should be installed or smaller waste sacks used for successful removal of the heaviest waste fraction (biodegradable waste).
Lahenduseks on võimsama vaakumseadme kasutamine või raskema jäätmeliigi (biolagunevad jäätmed) kogumine väiksemate kottidega.
Sometimes there is not enough space for them or the garbage trucks, to pick them up.
Mõnikord ei mahu prügikonteinerid ära või ei pääse auto neile ligi.
As concluded, the vacuum device of a mobile collection truck was not efficient enough to collect all the different waste fractions at once.
Arvutusmeetodite võrdlemisel selgus, et pakutav vaakumseadme tootlikkus ei rahulda antud lahenduse vajadusi kõiki liiki jäätmete eraldi kogumiseks ühekorraga.
Pneumatic waste collection systems have been used as an alternative for decades, all around the world.
Mujal maailmas on juba aastakümneid kasutatud pneumaatilisi jäätmekogumissüsteeme, kus jäätmed liiguvad kogumispaika maa-aluseid torusid mööda.
The purpose of this thesis is to explore the technology of pneumatic waste collection system, and apply it in Tartu Fortuuna residential and business area.
Käesoleva töö eesmärgiks on uurida jäätmete torutranspordi tehnoloogilist eripära ja tuginedes töös kasutatud uurimismetoodikale kavandada torutransport Tartu Fortuuna piirkonna elu- ja ärikinnistute näitel.
Underground collection system saves space, has considerable environmental benefits, and is safe and aesthetic.
Lisaks keskkonnamõjudele muutub piirkond turvalisemaks ja esteetilisemaks.
Pneumatic tube transportation of waste
Jäätmete torutransport võimaldab oluliselt vähendada prügiveo keskkonnamõju.
Layout of the pneumatic system is proposed, and technical calculations are made.
Selle alusel valitakse Fortuuna piirkonna torutranspordi tehnoloogiaskeem ja koostatakse välisvõrgu asendiplaan.
The effect of gloves on manual dexterity
Kinnaste mõju käelisele osavusele
The results show, the men were faster when they were bare handed, but women were faster with Högsbo baseline (nylon with polyurethane coating) gloves.
Meessoost vaatlusalused sooritasid katsed kõige kiiremini kinnastamata kätega, ent naissoost vaatlusalused olid kiiremad kasutades 50 eurosenti maksnud Högsbo baselite kindaid.
The aim of the Master’s thesis was to build a reproduction of Bennett hand tool dexterity test in order to determine the effect of gloves on manual dexterity.
Käelise osavuse hindamiseks on võimalik kasutada Bennetti testi, aga stendi ostmine on kallis.
The results were also influenced by size of a bolts and nuts, smaller they were the longer it took participants to complete that part of the test.
Vaheetappidest võttis kõige vähem aega M16 poltühenduste lahti- ja kinnikeeramine ning kõige kauem aega kulus M6 poltühendustega tegelemisel.
There were four types of gloves made from different materials (goatskin and polyester, synthetical skin and polyester, nylon/spandex gloves with nitrile coating and forth glove was made of nylon and covered with polyurethane.
Võrreldes kinnastatud ja kinnastamata kätega sooritatud katseid pärssis katsete tulemust kõige enam sünteetilisest nahast kinnaste (Macrolite 1055, hind 1,6 €) kasutamine.
The testing order of gloves was varied within participant in order to eliminate the effect of the learning curve.
Uurimustööd võiks jätkata bakalaureuse astme üliõpilane, kes võiks antud uurimustöö käigus ehitatud stendi täiustada nii, et poltühendustega peaks tegelema kitsastes oludes, et saaks välja tuua erinevused töötades avatud katsestendiga ja töötades kitsastes oludes.
There was total of 20 participants (7 female and 13 male).
Uurimistöös osales 20 vaatlusalust.
Fire – resistant materials purpose and their comparative analysis
Tulekindlate toodete otstarve ja nende võrdlev analüüs
Assessment of restoration activities on permanent sample plots
Looduslikkuse taastamistegevuse hindamine püsiproovitükkidel
Plots were measured immediately before implementing treatments in 2004 and re-measured in 2005, in 2008 and in 2013.
Püsiproovitükke seirati esmakordselt 2004. aastal, vahetult enne taastamistegevuse läbiviimist, kordusseired toimusid 2005. aastal, 2008. aastal ja 2013. aastal.
For monitoring the restoration process on the restored area 50 permanent sample plots were established.
Taastatud aladele rajati edasiste muutuste jälgimiseks 50 püsiproovitükki.
The aim of this thesis is to analyse and evaluate on the basis of last monitoring data the effect of different restoration treatments on the understory vegetation, beetles (Coleoptera) and regeneration on protected areas in Estonia.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on viimaste, 2013. aasta, seireandmete põhjal analüüsida ja hinnata erinevate taastamisvõtete mõju Eesti kaitsealade metsade alustaimestule, mardikalistele (Coleoptera) ning looduslikule uuendusele.
Regeneration of Scots pine (Pinus sylvestris) was most successful in gaps with burning, regeneration of birch (Betula) in gaps and regeneration of Norway spruce (Picea abies) in gaps with added deadwood.
Hariliku männi (Pinus sylvestris) looduslik uuendus oli arvukaim ülepõletatud häilu korral, kase (Betula) uuendus oli arvukaim häiluga püsiproovitükkidel ning hariliku kuuse (Picea abies) uuendus häilu ja lamapuiduga püsiproovitükkidel.