natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this research was to investigate Estonian Quail production performance traits and their correlations, also evaluate the breed status.
Magistritöö eesmärk oli uurida eesti vuti jõudlusnäitajaid ja nendevahelisi seoseid ning anda ülevaade tõu hetkeseisust.
Performance recording data of 108 male and 108 female birds were used.
Katses osales 108 emaslindu ja 108 isaslindu jõudluskontrolli andmete alusel.
Production performance traits and their correlations of Estonian Quail
Eesti vuti jõudlusnäitajad ja nendevahelised seosed
Further studies to investigate heritability of egg production traits and possibility of increasing Estonian quail body weight without decrease in egg production will be needed.
Edaspidi tuleks uurida munajõudlusnäitajate päritavust ja eesti vuti kehamassi tõstmise võimalusi, et munevus ei langeks aga lihakehade turustamine oleks tulusam.
The results showed that Estonian Quail is suitable for egg production, especially birds with the lower body weight.
Uurimistulemuste alusel võib väita, et eesti vutt on munade tootmiseks konkurentsivõimeline, seejuures sobivad munatootmiseks paremini kerged eesti vutid.
There were no significant correlation between body weight and age at first egg, also between egg laying rate and body weight at 30 days.
Selgus, et nii kehamassi ja munemahakkamise vanuse vahel kui ka munevuse ja vuti 30 päeva vanuses registreeritud kehamassi vahel puudus statistiliselt oluline seos.
The results showed a significant negative correlation between the age at first egg and total egg number.
Munemahakkamise vanuse ja kogutoodangu vahel oli negatiivne seos, mis tähendab, et varem munema hakanud linnud munesid rohkem mune.
Selection for three months’ egg production would increase annual egg number because of the positive correlation between them.
Munade aastatoodangu prognoosimist võimaldas esimese kolme kuu munatoodang.
Also, high egg production was achieved faster, but then total egg number decreased.
Võrreldes varasemate eesti vutiga tehtud katsetega selgus, et suurenenud on täiskasvanud emasvuti kehamass ja muna mass, munevus saavutatakse kiiremini kuid munade kogutoodang on langenud.
If the air entrainment changes 1% the compressive strength of the concrete decreased 3,84 MPa.
Korrelatsioonanalüüs näitas, et õhusisalduse suurenemine 1% võrra tõi kaasa survetugevuse vähenemise 3,84 MPa võrra.
The second experiment was carried out with concretes in which the entrained air content changed in the range of 0, 2, 4, 6 to 8%.
Teises katses uuriti, kuidas erineva õhusisaldusega (0, 2, 4, 6 ja 8 %) graniitkillustiga betoonkatsekehad käituvad külmutades ja sulatades.
Two commonly used aggregates for making concrete was compared: limestone grit from Otisaare quarry and granite grit from Finland.
Esimeses katses võrreldi kahte Eestis kõige rohkem kasutavat betooni täitematerjali: lubjakivikillustikku (Otisaare karjäärist) ja graniitkillustikku (Soomest).
Cement, aggregates and water were dealed as components and water-cement ratio and entertained air as factors.
Komponentide all käsitletakse tsementi, täitematerjale ja vett, tehnoloogiliste faktorite all vesi-tsementtegurit, manustatud õhku ja lisandeid.
In the theoretical part conrete components and techological factors affecting the frost resistance of the concrete are described.
Teoreetilises osas tuuakse välja, kuidas betooni komponendid ja tehnoloogilised faktorid mõjutavad betooni külmakindlust.
Compressive strength of both test pieces was similar.
Mõlemate betoonisegude survetugevus erines vähe.
The aim of the Master thesis was to investigate the influence of aggregates and entertained air content to the physical-mechanical properties of concrete.
Käesolev magistritöö käsitleb täitematerjalide ja manustatud õhu mõju betooni külmakindlusele.
The influence of aggregates to the frost resistance and compression strength of concrete
Täiteainete mõju betooni külmakindlusele ja survetugevusele
Test pieces with limestone grit showed poor resistance to freeze-thaw cycles, because of pop-out occurance on surface.
Graniitkillustikuga betoon osutus külmakindlaks ja katsekehade kahjustusi visuaalsel vaatlusel ei esinenud.
In the first test the evaluated parameters were changes of compressive strentgh of the concrete and the outlook of test cubes during freezing-thawing cycles.
Määrati katsekehade tihedus ja survetugevus ja hinnati visuaalselt muutusi pärast teatud arvu külmatsükleid.
The idea of the first research originated from the fact that concrete panels were damages when the building was constructed lately in autumn before the freezing period.
Töö idee kerkis päevakorda, kuna paaril raudbetoon seintega hoonel esines talve jooksul betooni lahtilöömine seinast, nö „pop-out" efekt ja seetõttu tuli seinu hakata parandama, mis on kallis ja aeganõudev töö.
At the end of the experiment, test pieces made of granite grit showed a better result.
Lubjakivikillustikuga katsekehadel esines pinnakoorumine juba pärast seitsmendat katsetsüklit.
– are foremost based on literature.
– leiti vastused põhiliselt kirjanduse põhjal.
Estonian farm gardens on the background of the land use (1918-2018)
Eesti taluaiad maakasutuse muutuste taustal (1918-2018)
Answer to the last research problem – If and how many old farm gardens are preserved?
Vastuse viimasele uurimisküsimusele – Kas ja kui palju on vanu taluaedu säilinud?
Farm owners grow flowers and vegetables for their own use.
Talude omanikud kasvatavad enda tarbeks lilli ja juurvilju.
The answers to the first three research questions/tasks set out in the work – To clarify the grounds and conditions for setting up a farm.
Töös püstitatud esimesele kolmele uurimisküsimusele/ülesandele – Välja selgitada talude rajamise põhjused ja tingimused.
The concept, planning and purpose of gardens have changed greatly over the years.
Taluaia mõiste, planeering ja otstarve on aegade jooksul suuresti muutunud.
A comparative study of the results of the research showed that the landscaping of farmland complexes characteristic of the rural landscape in 1930s has changed nowadays: only six farms had partially retained the original plan (buildings, courtyard and garden) through the period of collective farms; four out of seven farms have retained a part of the apple garden – single trees and berry bushes; three farms have deciduous trees (oaks, legs, linden, maples); one preserves a fur-tree hedge, planted as a windbreak and in one farm the bees continued to be kept.
Uurimistulemuste võrdlev analüüs näitas, et 1930. aastate külamaastikule iseloomulike talukomplekside haljastus on tänapäeval muutunud: vaid kuues talus oli osaliselt algne planeering (hooned, õue- ja aiamaa) läbi kolhoosiajastu veel säilinud; seitsmest neljas talus oli säilinud osa õunapuuaiast – üksikud puud ja marjapõõsad; kolmes talus lehtpuud (tammed, jalakad, pärnad, vahtrad);ühes talus tuuletõkkeks istutatud kuusehekk ja ühes talukohas jätkati mesilaste pidamist.
New fruit trees and berry bushes have been planted there, but the location, size and design of the new garden are not identical to the historical plan.
Istutatud on uued viljapuid ja marjapõõsaid, kuid uue aia asukoht, suurus ja plaanilahendus ei kattu ajaloolise planeeringuga.
Fieldwork results refer to probability that most of historical farm gardens have been destroyed or being destroyed.
Välitöö tulemused viitavad tõenäosusele, et tänaseks on suurem ajaloolistest taluaedadest kas hävinud või hävimas.
– provided archival sources and then some fieldwork in the farms of Central and Southern Estonia.
andsid arhiiviallikad ning seejärel välitööde teostamine Kesk- ja Lõuna-Eesti taludes.
The ever-increasing grasslands and beautiful gardens confirm the use of the garden primarily for rest.
Järjest suurenevad murupinnad ja ilupeenrad kinnitavad aia kasutamist eeskätt puhkamiseks.
The fieldwork sampling consisted of seven farms, whose courtyard or garden plans dated from 1926-1942.
Välitööde valim koosnes seitsmest talust, mille hoovi/õue- või aiaplaanid olid koostatud ajavahemikul 1926-1942.
In the author’s opinion, the writing of the Master Thesis provided the important information on the preservation of historical farm gardens, which formed the overall picture of the national farm garden pattern of the 1920s-1930s.
Autori arvates andis magistritöö kirjutamine olulist infot ajalooliste taluaedade säilimise kohta, mille põhjal kujunes üldpilt 1920.-1930. aastate rahvuslikest „taluaiamustrist".
The farm garden developed at the end of the 1930s lost its purpose and importance during the era of collective farms when farms disappeared, villages faded, abandonment increased, attitude of people to the land changed – a development process that has not been slowed down by the return of illegally expropriated assets in the 1990s.
1930. aastate lõpul välja kujunenud taluaed kaotas oma eesmärgi ning tähtsuse kolhoosiajastul, kadusid talumajapidamised, hääbusid külad, suurenes ääremaastumine, muutus inimese suhtumine maasse – arenguprotsess, mida pole suutnud pidurdada ka õigusvastaselt võõrandatud varade tagastamine 1990. aastatel.
Since the regaining independence of Estonia, farms and gardens have become the important keywords.
Eesti taasiseseisvumisest peale on saanud talud ja aiad olulisteks märksõnadeks.
To determine the principles of drawing the farm plans and planning the gardens and What developed the farm garden after the changes in land use after the 1940s and after regaining independence?
Kindlaks teha taluplaanide koostamise ning aedade planeerimise põhimõtted ja Milliseks kujunesid taluaiad pärast 1940. aastate maakasutuse muutusi ning taasiseseisvumise järgselt?
The new owners of the former farms have embraced the summer cottage culture and the city lifestyle.
Endisaegsete talude uued omanikud on viinud maale suvilakultuuri ja linliku elulaadi.
The Master Thesis deals with farm plans and gardens from the first half of the 20th century and tries to identify the gardens that have survived.
Magistritöös käsitletakse 20. sajandi esimese poole taluplaane ja aedu ning püütakse sellest ajast säilinud taluaedu tuvastada.
In the country house today, a garden means the well-maintained courtyard around buildings, mainly with ornamental trees and orchard.
Tänapäeva maakodu aia all mõeldakse hooldatud õueala hoonete ümbruses põhiliselt koos ilu- ja viljapuuaiaga.
DiSapi primer pair was able to determine pathogens with 98,20% and BotR, DpF primer pair with 99,09% accuracy.
DiSapi praimeripaar võimaldas korrektselt määrata 98,20% ning BotR ja DpF parimeripaar 99,09% seenetüvedest.
Diplodia shoot blight records in Europe and Canada
Männi-võrsevähi tekitaja Diplodia sapinea levikust Euroopas ja Kanadas
At that, primers resulted correctly negatively to Botryosphaeria dothidea and Massarina igniaria.
Seejuures välistasid praimerid Botryosphaeria dothidea ja Massarina igniaria tüved.
Diplodia sapinea is a wide spread pathogen that infects cones, shoots, needles, roots and may even cause blue stain.
Diplodia sapinea on laialt levinud patogeen, mis lisaks puidu sinetuse tekitamisele nakatab käbisid, võrseid, okkaid ja juuri.
Besides that, in Canada, Serbia and Georgia mating-types divided statistically equally.
Lisaks selgus, et nii Kanadas, Serbias kui ka Gruusias jagunesid statistiliselt paarumistüübid võrdselt, vaid Itaalia isolaatide puhul oli enam levinud paarumistüüp MAT2.
Both used primer pairs DiSapiF, DiSapiR and BotR, DpF resulted both with one negative result for a target pathogen.
Töös kasutatud praimerite paarid DiSapiF ja DiSapiR ning BotR ja DpF praimerid määrasid kumbki ühe negatiivse proovi, mis tegelikult oli sihtpatogeen.
samples from Italy, Serbia, Georgia and Canada, to test two species-specific primer pairs reliability, identify species of isolated pathogens and to determine D. sapinea mating-types.
proovid, testida kahe liigispetsiifilise PCR praimeripaari töökindlust, tuvastada isoleeritud patogeenide liigid ning määrata D. sapinea paarumistüübid.
There isolation resulted with 111 pure culture out of 133 cones with Diplodia spp.
Kokku õnnestus 133-lt Diplodia spp.
In conclusion, more reliable primer pair to determine D. sapinea was BotR, DpF.
Töö kokkuvõttena selgus, et antud tulemuste põhjal on D. sapinea määramisel töökindlam BotR ja DpF praimeripaar.
In addition, DisapiF and DiSapiR primer pair determined D. scrobiculata as a D. sapinea.
Lisaks määras DiSapi praimeripaar positiivseks ühe D. scrobiculata tüve.
The certification of The State Forest Management Centre's forests
Riigimetsa Majandamise Keskuse metsade sertifitseerimine
A significant non-compliance is a serious violation of the standards that must be resolved before a certificate is issued.
Suurem mittevastavus on tõsisem rikkumine standardi suhtes, mis tuleb lahendada enne sertifikaadi väljastamist.
The research result can be stated that RMK has generally complied with the requirements established by FSC.
Uurimustöö tulemusena võib väita, et RMK on üldiselt täitnud FSC poolt kehtestatud nõuedeid.
In the nowadaysworld more and more importance is being given to sustainable and ecological forest management.
Maailmas tähtsustatakse üha enam jätkusuutliku ja looduslähedast metsamajandamist.
In the study are used RMK annual audits reports, RMK and FSC materials and articles on the Internet.
Uurimuse on kasutatud peamiselt RMK metsamajandamise korraliste auditite aruandeid, RMK ja FSC materjale ning artikleid internetist.
Detected nonconformities have fulfilled the given stipulations.
Avastatud mittevastavuste korral on täidetud ettenähtud tingimusi.
Also minor non-conformities are issued in this research.
Samuti käsitletakse väiksemaid märkimisväärsemaid mittevastavusi.
The aim of current research is to provide an overview of the biggest non-conformities revealed in The State Forest Management Centre's routine audits.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on anda ülevaade RMK metsamajandamise korraliste auditite käigus avastatud suurtematest mittevastavustest.
It can be said that if SA Viljandi Haigla can solve its basic problem – the age of employees, the hospital is able to ensure its long-term sustainability and is one of the most successful general hospitals in Estonia.
Võib öelda, et kui SA Viljandi Haigla suudab lahendada põhiprobleemi – töötajate vanus, suudab haigla tagada pikaajalise jätkusuutlikkuse ja on üks edukamaid üldhaiglaid Eestimaal.
The financial analysis assessed the profitability, solvency, financing structure and liquidity indicators.
Finantsanalüüsi käigus hinnati rentaablus-, maksevõime-, finantsseerimisstruktuuri- ja likviidsusnäitajaid.
Debt coefficient analysis shows that all three hospitals have decreased this figure, meaning that the share of foreign capital has been reduced.
Võlakordaja analüüs näitab, et kõigil kolmel haiglal on see näitaja alanenud ehk võõrkapitali osatähtsus on vähenenud.
SA Viljandi Haigla sustainability indicators analysis compared with other general hospitals
SA Viljandi Haigla jätkusuutlikkuse näitajate analüüs võrdluses teiste üldhaiglatega
The present topic is very actual, because, as for today, the vast majority of the people in the health care system have realized that the country has failed to design an optimal and sustainable network of hospitals.
Tänaseks päevaks on valdav osa tervishoisusüsteemi kuuluvatest inimestest mõistnud, et riik ei ole suutnud kujundada optimaalset ja jätkusuutlikku haiglavõrku.
Hospital Network is defined as sustainable when the hospitals will have enough patients, qualified medical staff and money to renovate the hospitals now as well in the future.
Haiglavõrgu jätkusuutlikkusena mõistetakse seda, kui kõigile haiglatele jätkub praegu ja ka tulevikus patsiente, kvalifitseeritud meditsiinitöötajad ning raha haiglate korrastamiseks.
Compared with other hospitals analysed, SA Viljandi Haigla financial indicators have generally been progressed in positive trend, which raises the credibility of SA Viljandi Haigla.
Võrreldes teiste valitud üldhaiglatega on SA Viljandi Haigla finantsnäitajad stabiilsemad ja üldiselt paraneva tendentsiga, mis tõstab SA Viljandi Haigla kui ettevõtte usaldusväärsust.
The aim of this thesis is to evaluate the sustainability of SA Viljandi Haigla and to compare it with AS Lõuna-Eesti Haigla and AS Valga Haigla.
Käesoleva töö eesmärk oli hinnata SA Viljandi Haigla jätkusuutlikkust ja võrrelda saadud näitajaid AS Lõuna – Eesti ja AS Valga Haigla finantsnäitajatega.
The profitability indicators of all the hospitals analysed have been generally positive, although their levels have been fluctuating extensively.
Rentaabluse näitajad on kõigil kolmel haiglal vaadeldaval perioodil kõikunud suures ulatuses, kuid siiski valdavalt positiivsed.
As for the solvency ratio in can be concluded that SA Viljandi Haigla has been more successful than other hospitals in directing the working capital, but AS Lõuna-Eesti and AS Valga Haigla have also performed satisfactorily.
Maksevõime kattekordaja põhjal võib öelda, et SA Viljandi Haigla on võrreldes teiste haiglatega kõige paremini käibekapitali juhtinud ning AS Lõuna – Eesti ja AS Valga Haiglal on see näitaja püsinud viimastel aastatel rahuldaval tasemel.
According to the Estonian hospital networks blueprint, composed by the Ministry of Social Affairs, there should be nineteen hospitals instead of the current twenty-four.
Estonian Master Plani järgi peaks olema 13 haiglat ning Eesti enda arengukava kohaselt peaks olema Eestis aastaks 2015 19 haiglat.
It also explains the financial indicators, which can be used to assess sustainability.
Paranenud on patsientide rahulolu, mis oli samuti üks oluline jätkusuutlikkuse näitaja.
The second part of the thesis provides an overview of the hospitals which are subjects of the thesis and outlines their sustainability indicators.
Vaadates SA Viljandi Haigla kvalitatiivseid näitajaid võib öelda, et Viljandi haigla on jätkusuutlik.
According to these criteria, it can be concluded that the most seriously affected are general hospitals – these hospitals do not have enough patients, qualified medical staff and due to limited funding conditions money to renovate the hospitals.
Ellujäämisvõimelisteks ja seega ka jätkusuutlikumateks loetakse neid haiglaid, mis suudavad teenida kasumit ja samas kasutada piisavalt efektiivselt ressursse.
As a result, today's health care system should be reorganized and a new optimal hospital network created.
Selleks, et luua Eestile toimiv ja jätkusuutlik haiglavõrk on vaja rakendada rida uuendusi.
Since then all pigs have been kept inside, possibly influencing the welfare of organic pigs.
Alates sellest on kõik sead hoitud siseruumides, mõjutades mahesigade heaolu.
Selected parameters for comparison were: stocking densities, behaviour, human-animal approach test, lameness, dirtiness, ear and tail biting, skin wounds and shoulder ulcers.
Valitud parameetrid võrdluseks olid loomade paigutustihedus, sigade käitumine, looma reaktsioon inimese lähenemisel, longe, loomade puhtus, õlavarrepiirkonna haavandid, naha-, kõrva- ja sabahaavad.
In 2014 the Estonian Veterinary and Food Safety board passed a decree forbidding swine to have access to outdoors, because of the spread of African swine fever.
Eesti Veterinaar- ja Toiduamet võttis vastu määruse 2014 aastal, mis keelas sigu lasta välja õue ja hoida sööta väljas, et piirata Sigade aafrika katku levikut.
Data were gathered from three organic and three conventional production systems.
Andmeid koguti kolmest mahefarmist ja kolmest tavafarmist.
Out of 16 fresh faecal samples taken from organic farms 12 had parasite eggs, while out of 20 samples taken from conventional farms 0 were positive.
Kuueteistkümnest mahefarmidest võetud värsketest roojaproovidest 12 leiti parasiidimune, kui 20 tavafarmide roojaproovidest ei olnud üheski parasiidimune.
Also faecal samples for parasitic egg counts were taken.
Samuti võeti ka roojaproove uurimaks siseparasiitide nakkussuurust.
Comparing health and welfare of pigs farmed in conventional and in organic systems in Estonia
Eesti tava- ja mahesigade tervisliku seisundi ja heaolu võrdlus
Additionally, organic farms had less tail biting and skin wounds than on conventional farms.
Lisaks oli mahefarmides vähem longet ja määrdunud loomi kui tavafarmides.
This study compared the welfare and health of pigs raised in conventional and in organic systems in Estonia regarding these changes in the farming of pigs.
Antud uurimus võrdleb tava- ja mahesigade heaolu ning tervist Eestis, kui muutus mahesigade pidamisviis.
Organic farms had poorer human-animal interactions compared to conventional farms, but were better in regards to the social and exploratory behaviour among pigs.
Uurimuses avastati, et mahefarmides on halvem looma reaktsioon inimese lähenemisel kui tavafarmides, kuid parem sotsiaalne ja väljenduslik käitumine sigadel.
There was no difference regarding numbers of shoulder ulcers between the production systems.
Erinevust ei olnud õlavarrepiirkonna haavandite osakaalus mõlemas pidamissüsteemis.
This thesis has been written in Estonian and includes a summary in English.
Käesolev uurimustöö on kirjutatud eesti keeles ja sisaldab inglise keelset kokkuvõtet.
The Advice Centre should find and introduce the best and most efficiently functioning system to assess customer satisfaction with the service.
Nõuandekeskus peaks leidma ja sisse viima teenusega rahulolu hindamiseks parima ja toimiva süsteem.
Two research methods have been used in this thesis: a quantitative questionnaire survey and a qualitative interview.
Uurimustöös kasutatakse kahte uurimismeetodit, kvantitatiivset ankeetküsitlust ja kvalitatiivset intervjuud.
It consists of 98 pages which include an introduction, three chapters, a summary and four appendices, as well as 5 tables and 19 graphs.
Töö koosneb sissejuhatusest, kolmest peatükist, kokkuvõttest ja neljast lisast, kokku üheksakümne kaheksal leheküljel.
In addition, the author describes the beginning farmers’ advisory service, its nature and distinct qualities, and its importance to a beginning farmer.
Lisaks kirjeldab autor alustavate põllumajandusettevõtjate nõustamisteenust, selle olemust ja omapära ning olulisust alustava põllumajandusettevõtja jaoks.
More attention should be paid to the management aspect of the adviser’s work.
Suuremat tähelepanu peaks pöörama konsulendi töö korralduslikule poolele.
In the first chapter the author discusses starting farming, problems related to it, and support measures.
Esimeses osas käsitleb autor põllumajandusliku ettevõtlusega alustamist, sellega seonduvaid probleeme ning toetusmeetmeid.
The third chapter includes a customer satisfaction survey conducted among beginning farmers, results of the survey, and conclusions and suggestions made based on the results.
Kolmas peatükk sisaldab alustavate põllumajandusettevõtjate seas läbiviidud rahulolu uuringut, uuringutulemusi ning nende põhjal tehtud järeldusi ja ettepanekud.
This thesis is a research with the purpose of assessing the satisfaction of beginning farmers with the advisory service at the MTÜ Põlvamaa Põllumeeste Liidu Nõuandekeskus (Põlva County Farmers Union Advice Centre).
Käesolev töö on uurimustöö, mille käigus selgitatakse välja alustavate Põlvamaa põllumajandusettevõtjate rahulolu nõustamisteenusega MTÜ Põlvamaa Põllumeeste Liidu Nõuandekeskuses.
The author also suggests introducing a reservation system for booking a consultation time on the Advice Centre’s web page, and considering using a separate room for consultations.
Autori ettepanekuks on viia sisse nõustamiseks sobiva aja saamiseks broneerimissüsteem Nõuandekeskuse internetikodulehekülje kaudu ning kaaluda eraldi ruumi kasutamist nõustamisteenuse osutamiseks.
In the second chapter, the author explains the nature of customer satisfaction and its significance, as well as the importance of assessing it, and the described methods of assessing customer satisfaction.
Teises peatükis on autor selgitanud kliendirahulolu olemust, olulisust, mõõtmise vajalikkust ning kirjeldanud kliendirahulolu mõõtmise meetodeid.
For the purpose of increasing customer satisfaction with the Advice Centre, the author of this thesis suggests making the location of the Advice Centre more identifiable and visible, as well as changing the hours of operation.
Kliendirahulolu tõstmiseks Nõuandekeskuses soovitab töö autor teha asutuse asukoht rohkem tähistatuks ning nähtavamaks.