natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total Yield and marketable yield of carrot was not signifficantly influenced by any of the biostimulants used in this experiment.
Porgandi kogusaaki ega kaubanduslikku saaki ei mõjutanud mitte ükski katses olnud preparaatidest.
None of the preparations had significant influence on nitrate, potassium and magnesium content of carrot.
Porgandi kvaliteedinäitajatest ei olnud katses kasutatud preparaatidel olulist mõju nitraatide sisaldusele, kaaliumi- ega magneesiumisisaldusele.
Potassium content of red beet was significantly decreased in EM and Bioreveil treatment, Calcium content of red beet was significantly decreased in AllGrow, Bioreveil and EM treatments.
Söögipeedi lämmastikusisaldus oli oluliselt väiksem Vinasse’i, Bioreveili, AllGrow ja Emi kasutamisel, Söögipeedi fosforisisaldus oli oluliselt väiksem AllGrow, Bioreveili ja Emi kasutamisel.
Results showed that none of the biostimulants used in the experiment had significant influence on the marketable yield and magnesium content of red beet.
Katses olnud preparaatidel ei olnud statistiliselt olulist mõju söögipeedi kaubanduslikule saagile ega magneesiumisisaldusele.
Nitrogen content of carrot was significantly decreased in AllGrow and EM treatments compared to the control.
Porgandi lämmastikusisaldus oli võrreldes kontrollvariandiga oluliselt väiksem AllGrow ja Emi kasutamisel.
Calcium content of carrot was significantly reduced in all treatments compared to the control.
Porgandi kaltsiumisisaldus oli oluliselt väiksem kõikide preparaatide kasutamisel.
Nitrate content of red beet was significantly decreased in all treatments compared to the control.
Söögipeedi nitraatide sisaldus oli oluliselt väiksem kõikide preparaatide kasutamisel.
Phosphorus content of red beet was significantly decreased in AllGrow, Bioreveil and EM treatment.
Söögipeedi kaltsiumisisaldus oli oluliselt väiksem AllGrow, Bioreveili ja Emi kasutamisel.
Total yield of red beet was significantly decreased in Bioreveil treatment.
Söögipeedi kogusaak oli oluliselt väiksem Bioreveiliga väetatud variandis.
This may be because previous studies have have been done in different communities.
Neid tulemusi võib põhjendada sellega, et varasemad uuringud on tehtud teistsugustes kooslustes.
These sites were chosen because they are mowed for a long time and have a relatively variable small-scale species richness.
Need alad valiti selle järgi, et nad oleksid juba pikka aega regulaarselt niidetud ja et neil oleks suhteliselt varieeruv väikseskaalaline liigirikkus.
For this, Laelatu and Allika data were analyzed which are two of the most species-rich communities in western Estonia.
Selleks analüüsiti Laelatu ja Allika puisniidu andmeid, mis on kaks Lääne-Eesti liigirikkamat kooslust.
Previously, there has been no one claiming the contrary.
Erinevalt varasematest kirjanduses leiduvatest väidetest, oli tulemus vastupidine.
The history and successional stage of the community are also important, if the community is more stable then the ramet has a longer life span which also leads to a decrease of mobility.
Samuti on oluline koosluse ajalugu ja arengu etapp, mida stabiilsem kooslus on, seda pikema eluaega on liikide rametid ja väiksem on liikuvus.
The aim of this current study was to investigate if there is a relationship between variability of vegetative mobility and plant species richness in meadow communities and if difference between clonal plants vegetative mobility is related to plant species richness.
Antud töö eesmärgiks oli selgitada, kas klonaalsete taimede vegetatiivse liikuvuse varieeruvus seostub liigirikkusega puisniitudel ning kas suurem liikidevaheline erinevus vegetatiivses liikuvuses seostub koosuse liigirikkusega.
Relationship between plant species richness and variability of vegetative mobility in meadow communities
Niidukoosluste liigirikkuse seos taimede vegetatiivse liikuvuse varieeruvusega
Data was taken from earlier field work, where there were vegetation analyses made and the vegetative mobility of ramets measured.
Varem toimunud erinevate välitööde käigus on tehtud taimkatteanalüüse ja mõõdetud rameti klonaalse liikuvuse organi aastane juurdekasv.
This means that species richness is greater if vegetative mobility of co-existing species is more similar.
See tähendab, et liigirikkus on suurem juhul, kui kooskasvavatel liikidel on väiksem vegetatiivse liikuvuse varieeruvus.
The environmental conditions vary between communities and are often very different.
Koosluste vahel varieeruvad aga keskkonnatingimused, mis oluliselt muudavad liikide käitumist.
The relationship between species richness and vegetative mobility was estimated with correlation analysis.
Liikide hulga ja vegetatiivse liikuvuse varieeruvuse vahelise seose leidmiseks tehti korrelatsioonanalüüs.
From Allika wooden meadow 23 plots and from Laelau wooden meadow 51 plots (measured in two different years) were used in this study.
Nendest on siia töösse valimisse võetud Allika puisniidult 2 taimkatteanalüüsi ja Laelatu puisniidult kokku 51 kahel erineval aastal kogutud taimkatteanalüüsi andmed.
For each plot the interquartile range of vegetative mobility of species in the plot was calculated.
Igas analüüsiruudus arvutati klonaalse liikuvuse varieeruvuse hinnagu andmiseks kvartiilide vahe ning samuti arvutati ka mediaan.
An assessment of quality, functionality and accessibility of public parks in Baku, Azerbaijan
Bakuu, Azerbajdzani üldkasutatavate parkide kvaliteedi ja funktsionaalsuse hinnang
Overview of Estonian fish passes
Ülevaade Eesti kalapääsudest
The most preferable way for building fish passes has been and still is to make them as close to the nature as possible.
Töö eesmärgiks oli teada saada kui palju on viimasel ajal Eestisse rajatud kalapääsusid ning kui palju on veel plaanis rajada.
The work is divided into four parts.
Töö on jaotatud neljaks osaks.
The second part introduces buildings with different classifications.
Teises osas tutvustatakse erinevate klassifikatsioonidega hooneid.
In the first part the author gives an overview of the global energy consumption and production.
Esimeses osas annab autor ülevaate ülemaailmsest energiatarbimisest ja tootmisest.
Energy Consumption Analysis for the Murumuna Kindergarten in Elva
Energiatarbimise tõhustamise uuring Elva vallas Murumuna Lasteaias
This Bachelor's Thesis investigates the possibilities of reducing energy costs fairly cheap in Murumuna kindergarten in Elva municipality.
Antud bakalaureusetöö uurib võimalusi kuidas on võimalik vähendada energiakulusid Elva vallas Murumuna lasteaias võimalikult odavalt.
The fourth part proposes potential solutions to reduce energy costs by making the building more energy efficient.
Kolmandas osas tutvustatakse hoone ehitust ja üldist energiatarbimist kogutud andmete põhjal Neljandas osas pakutakse välja potentsiaalsed lahendused vähendamaks energiakulusid, tehes hoone energiatõhusamaks.
Analyze is assembled from materials presented in this work.
Analüüs on koostatud töös esitatud materjali põhjal.
I analyzed if they are developed as nature tourism objects and what are the possibilities of developing the investigated waterfalls.
Analüüsisin, kas neid on arendatud kui loodusturismi objekte ja millised arenguvõimalused on uuritud jugadel.
For that I investigated how many and which waterfalls there are in Ida-Viru County.
Selle jaoks uurisin, kui palju ja milliseid jugasid Ida-Virumaal leidub.
There are 19 waterfalls in Ida-Viru County of which 3 are the highest waterfalls and one is the most powerful waterfall in Estonia.
Ida-Virumaal asub 19 juga, millest 3 on kõrgeimad joad Eestis, samuti asub siin Eesti võimsaim juga.
According to this I allege that one of the most important outputs in Ida-Viru County’s nature tourism could be waterfalls, however their full potential hasn’t yet been used.
Sellest lähtuvalt väidan, et Ida-Virumaa loodusturismi üheks oluliseks väljundiks võiks olla just joad, paraku pole jugade täispotentsiaali kasutatud.
Last chapters comprise the importance of waterfalls in Ida-Viru County’s nature tourism, what has already been done to develop tourism at waterfalls and an analysis of what can be done to use the potential of waterfalls.
Viimased peatükid hõlmavad jugade tähtsust Ida-Virumaa turismis, mida on jugade turismi arendamiseks juba tehtud ja analüüsi, mida saab jugade potentsiaali kasutamiseks veel teha.
It is possible to do a lot more for more effective exposition of waterfalls and raising frequency of attendance on those 4 waterfalls and on every other waterfall.
Jugade efektiivsemaks eksponeerimiseks ja turistide külastatavuse suurendamiseks on võimalik nii nendel neljal kui ka teistel jugadel rohkem teha.
This bachelor’s work purpose is to give an overview of Ida-Viru County’s waterfalls and explain their importance in Ida-Viru County’s nature tourism.
Bakalaureuse töö eesmärk on anda ülevaade Ida-Virumaa jugadest ja selgitada nende tähtsus Ida-Virumaa loodusturismis.
It was clarified that there are 9 waterfalls in Ida-Viru County that meet the terms of the title waterfall and 4 waterfalls have been developed to expand their frequency of attendance and offer greater experience.
Selgus, et Ida-Virumaal on 9 väärilist juga ja 4 joal on juures on tehtud arendustöid, et suurendada külastatavust ja pakkuda paremaid elamusi.
Follows a comprehensive overview of waterfalls with a description of how a waterfall is born and what kinds of waterfalls deserve the title waterfall.
Sellele järgneb jugade põhjalik ülevaade, mis on juga kui loodusnähtus ja millistele nõuetele peaks vastama üks joa nimetust vääriv juga.
Overview of Ida-Viru County’s Waterfalls and their Importance in Nature Tourism
Ida-Virumaa jugade ülevaade ja tähtsus loodusturismis
First there is a synopsis of Ida-Viru County’s nature tourism.
Töö algab kokkuvõttega Ida-Virumaa loodusturismist üldiselt.
According to the author no such surveys have been carried out in Estonia.
Autorile teadaolevalt ei ole sellist analüüsi Eestis varasemalt läbi viidud.
Also it is possible to divide non-measured roads into two parts, of which one group comprises potentially measures roads and the other one potentially in-measured roads.
Samuti on võimalik mõõtmata teid jagada kaheks, millest esimese grupi moodustavad potentsiaalselt välja mõõdetud teed ja teise grupi potentsiaalselt sisse mõõdetud teed.
For that purpose ESRI ArcGis software is used to find out the number of cadastral units, which have a direct access to the public road; how many cadastral units have no access; in how many cases roads on one, two, three or even more cadastral units have to be used to access the immovable.
Selle saavutamiseks selgitati välja ESRI ArcGis tarkvara abil, kui palju on katastriüksuseid, millel on otsene juurdepääs avalikule teele; kui palju on juurdepääsuta katastriüksuseid; kui palju on situatsioone, kui katastriüksuseni pääsemiseks kasutatakse ühel, kahel, kolmel või enamal katastriüksusel asuvaid teid.
The total area of these units makes about 4014 hectares (33.21%).
Nende katastriüksuste kogupindala on ligikaudu 4014 hektarit (33,21%).
In case of 224 cadastral units one cadastral unit has to be crossed for reaching the public road.
224 katastriüksuse puhul tuleb avaliku teeni jõudmiseks läbida ühte katastriüksust.
The aim of the Master's thesis is to find out the conditions of access to properties in Mäksa Rural Municipality.
Magistritöö eesmärk on välja selgitada kinnisasjadele juurdepääsu tingimused Mäksa vallas.
In order to get more thorough overview of the access to properties one should take into account if these properties have residential areas.
Põhjalikuma ülevaate saamiseks võiks juurdepääsude uurimisel arvestada ka sellega, kas neil asub elamispindasid.
In connection with the return or privatisation former public roads have been included in the immovable and new owners may close or even forbid the use of the roads.
Kinnisasjade tagastamise või erastamisega kaasnesid ka situatsioonid, kus varem avalikult kasutatud tee mõõdeti kinnistute sisse ning uued omanikud võisid tee sulgeda või selle kasutamise keelata.
Further on such surveys can be compiled also in other municipalities of Estonia.
Edasisel uurimisel saab koostada samalaadseid analüüse Eesti teiste valdade kohta.
Access is hindered to 147 cadastral units or to 594 hectares (4.92%) of land have no access.
Juurdepääs on takistatud 147 katastriüksusele ehk 594 hektarit (4,92%) maad on juurepääsuta.
Problems related to the access of immovables usually occur in connection with the immovables having no access formed as the result of the land reform, transactions or planning.
Kinnisasjade juurdepääsudega seotud probleemide puhul on sageli tegemist maareformi, ostu-müügi tehingute või planeeringute tulemusena tekkinud kinnistutega, millele juurdepääs puudub.
In additions further on it is possible to analyse court rulings connected with the use of private roads.
Lisaks saab edaspidiselt läbi viia erateede kasutamisega seotud kohtulahendite analüüse.
As the result of the paper the following is established: of 1356 cadastral units 802 immovables forming the area of 5817 (48.13%) hectares have a direct access.
Töö tulemusena selgus, et 1356 katastriüksusest on otsese juurdepääsuga 802 katastriüksust, mis moodustab pindalaliselt kokku 5817 hektarit (48,13%).
In case of 81 cadastral units with the total area of 1080 hectares (8.94%) two cadastral units have to be crossed.
81 katastriüksuse korral, mis moodustab pindalaliselt kokku ligikaudu 1080 hektarit (8,94%), tuleb läbida kahte katastriüksust.
In case of 102 cadastral units with the total area of 580 hectares (4.80%) three or more cadastral units have to be crossed.
102 katastriüksuse puhul, mis moodustab pindalaliselt kokku ligikaudu 580 hektarit (4,80%), ületatakse kolme või enamat katastriüksust.
Road network and access to properties by example of Mäksa Rural Municipality
Mäksa valla teedevõrk ja kinnisasjadele juurdepääsu probleemid
The average distance from larger cities is 7,4 km.
Keskmine kaugus suurematest linnadest on 7,4 km.
This study need to be continued to provide even more accurate data.
Antud uurimust oleks vaja jätkata veel täpsemate andmete saamiseks.
They mainly make stops in Europe.
Peamiselt peatutakse Euroopas.
Primarily they were stopped on cultural landscapes.
Eeskätt peatuti kultuurmaastikel.
The data for the analysis is collected from Migration Card and Google Earth Pro.
Andmed analüüsiks kogun rändekaartilt ja Google Earth Pro’st.
The results show that most of spotted eagles make stops on autumn and spring migration.
Tulemused näitavad, et enamus konnakotkaid teeb sügis- ja kevadrändel peatuseid.
For successful planning of protection, it is necessary to know which areas eagles use to stopover sites.
Edukaks kaitse planeerimiseks oleks vaja teada millised on kotkaste poolt eelistatavad peatuste piirkonnad.
In my work I give relevant literature overview of birds migration, migratory stopover sites and spotted eagles.
Töös antakse asjakohane kirjanduse ülevaade lindude rändest, rändepeatuspaikadest ja konnakotkastest.
The aim of the work is to investigate in which areas spotted eagles use to stopover sites and how human settlements affect them.
Töö eesmärgiks on uurida millistes piirkondades konnakotkad rännetel peatuseid teevad, ning kui palju on peatused mõjutatud inimasustuse poolt.
Spotted eagles are endangered species.
Konnakotkad on kaitsealused ligiid.
Anthropogenic influence on migration stopover site selection by spotted eagles
Inimmõju roll konnakotkaste rändepeatuspaikade valikul
Despite the importance of pollinators, their numbers have decreased over the last half-century - mainly in the North America and Europe, where intensive agriculture is practiced.
Vaatamata tolmeldajate olulisusele on nende arv viimase poole sajandi jooksul langenud peamiselt Põhja-Ameerikas ja Euroopas, kus tegeletakse intensiivse põllumajandusega.
Moreover, it can be determined that honey bees prefer to visit crops in the middle of their flowering phase while pollination at the beginning and end of blooming of the particular crop is low as shown by the present study.
Samuti võib arvata, et meemesilased eelistavad kultuure külastada õitsemisfaasi keskel ning tolmeldamine kindla kultuuri õitsemisperioodi alguses ja lõpus võib olla liialt madal, nagu käesolevast tööst selgus.
Because of this, pollinators have developed nectar and pollen foraging preferences which depend on several factors: the pollinating plant, its properties, and physiological parameters, as well as the external environment.
Sellest olenevalt on ka tolmeldajatel välja kujunenud kindlad korjekäitumise eripärad, mis sõltuvad mitmetest faktoritest: korjetaimest, selle omadustest ning füsioloogilistest näitajatest, kui ka väliskeskkonnast.
Swarming means that the colonies had a lack of space and a part of the worker bees left from the hive with the old queen bee.
Sülemlemine tähendab, et peredel tekkis ruumipuudus, ning üks osa töölismesilastest koos vana mesilasemaga lahkus tarust.
The results of this work are especially useful for beekeepers to learn about the peculiarities of honey bee foraging behaviour.
Töö tulemused on kasulikud eelkõige mesinikele, mõistmaks meemesilaste korjekäitumise eripärasid.
In the present work, 48 hives were placed next to the oilseed rape fields or apple orchards.
Käesolevas töös kasutati 48 mesitaru, mis asetati rapspõllu äärde või õunaaeda.
In addition, samples of pollen were collected from which samples were prepared in the laboratory to determine species affiliation: oilseed rape, apple tree, other plants.
Lisaks eelnevale toimus õietolmu kogumine, millest laboris valmistati ette proovid ja määrati õietolmu liigiline kuuluvus: raps, õunapuu, muud taimed.
we observed also increase in non-swarming colonies, all the assessed parameters increased.
Mitte-sülemlevates peredes toimus samuti areng, sest uuritud näitajad tõusid.
Bees in hives placed near oilseed rape fields preferred to forage pollen from the apple trees further away, and bees placed in apple orchards preferred pollen from other plants.
Rapsipõllu äärde asetatud mesitarude mesilased eelistasid õunapuu õietolmu korjata ning õunaaeda viidud mesilased eelistasid muude taimede õietolmu.
The development of honeybee colonies and pollen foraging in oilseed rape fields and apple orchards
Meemesilaste perede areng ja õietolmu korje rapsipõldudel ja õunapuuaedades
The findings show that the development of bee colonies was positive and the similar in beehives placed next to both cultures.
Käesolevast tööst selgub, et mesilasperede areng oli ühesugune mõlema kultuuri äärde paigutatud mesitarudes.
The outcomes of the work show also that honey bees did not prefer crops in the vicinity of the hive and rather went on further foraging flights.
Töö tulemustest selgub, et meemesilased ei eelistanud taru läheduses olevaid kultuure, vaid käisid kaugemal korjelendudel.
Honey bees, due to their shorter mandibles, prefer low-bottomed flowers.
Meemesilased eelistavad enda lühemate suiste tõttu just madalapõhjalisi õisi.
Bees belong to the order Hymenoptera who collect pollen and nectar from plants with different floral structures.
Mesilased on kiletiivaliste seltsi kuuluvad putukad, kes külastavad õietolmu ja nektari kogumiseks erineva õie ehitusega taimi.
The enlargement of the colonies is characterized either by the presence of swarming or absecnce of it.
Selle iseloomustamiseks võib olla nii sülemlemise esinemine kui mitteesinemine.
The main objective of this study was to investigate whether honey bees are foraging crops by which they are taken for pollination.
Töö eesmärgiks oli uurida, kas meemesilased käivad korjel kultuurtaimel, mille äärde nad on viidud.
The presence or absence of queen cells, as well as the coverage of the frames with bees, capped brood and beebread was estimated.
Katseperioodi alguses ja lõpus toimus visuaalne hindamine, kus märgiti üles emakuppude olemasolu või nende puudumine, samuti raamide katvus mesilastega, kinnise haudme ja suiraga.
Additionally, the second aim was to study the development of bee coloniesin these locations.
Teiseks eesmärgiks oli uurida õunaaeda ja rapsipõllu äärde viidud mesilasperede arengut.
This thesis is based on a long-term experiment conducted in 2008 on a field of the Institute of Agricultural and Environmental Sciences in the Estonian University of Life Sciences.
Töö põhineb 2008. a. Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Eerikal asuvale põllule rajatud pikaajalisel katsel.
In the convnentional system, the trial variants were N0, which was a test selection and could not obtain mineral nitrogen, N40, N80 and N120, which obtained nitrogen 40, 80 and 120 kgN/ha respectively.
Tavasüsteemis väetisvariandid olid N0, mis oli kontrollvariant ja ei saanud mineraalset lämmastikku ning N40, N80 ja N120, mis said vastavalt lämmastikku 40, 80 ja 120 kgN/ha.
The 1000 kernel weight with later undersowing has increased in organic and conventional systems by 5,3‒8,7% and 9,3‒14,4% respectively.
Ka 1000 tera mass on mahe- ja tavasüsteemis hilisema allakülvi korral vastavalt 5,3– 8,7% ja 9,3–14,4% tõusnud.
The trial variants in organic farming were Org 0, Org I and Org II, where the nitrogen sources were the atmospheric nitrogen fixed by legumes grown in the croprotation, as well as winter catch crops and maure, respectively.
Maheviljeluses olid väetisvariandid Org 0, Org I ja Org II, kus lämmastiku allikateks olid vastavalt eelnevalt külvikorras kasvatatud liblikõieliste poolt seotud õhulämmastik, lisaks seotud õhulämmastikule veel ka talvised vahekultuurid ning lisaks eelnevatele veel sõnnik.
In this thesis the data from 2013‒2016 as an average of these years and additionally the data from 2017 were used to study the influence of later sowing of red clover on the grain yield formation and quality of barley in conventional and organic farming.
Antud uurimustöös on kasutatud 2013‒2016 aasta keskmisi ja 2017 aasta andmeid ning võrreldud tava- ja maheviljelusviisi ja ristiku külviaja mõju ristiku allakülviga odra terasaagile, selle kujunemisele ja saagi kvaliteedile.
On the contrary the clover biomass with later undersowing, has decreased by 47,1 % in the organic system and was absent in the treatments with higher amount of nitrogen in the conventional system.
Vastupidiselt on ristiku biomass hilisema allakülvi korral mahesüsteemis vähenenud 47,1–56,5% ja tavasüsteemi väetatud variantidel praktiliselt puudub.
The effect of later underseeding of clover on the yield of barley cereals in organic and conventional crops
Ristiku hilisema allakülvi mõju odra terasaagile mahe- ja tavaviljeluses
The later undersowing of red clover in 2017 increased the barley grain yield by about 49‒79% in the organic system.
Varasemalt, kui ristik külvati koos odraga, on allakülvatud ristik mahesüsteemis odra terasaaki tunduvalt vähendanud, kuid hilisem allakülv mahesüsteemis aastal 2017 on odra terasaaki tõstnud 49‒79%.
The later undersowing of clover has significantly increased barley grain yield in organic and conventional systems.
Ristiku hilisem allakülv on mahesüsteemis ja tavasüsteemis suurendanud odra tera saaki usutavalt.
The use of wind generator with heat pump in power supply
Soojuspumba kasutamine koos tuulegeneraatoriga energiavarustuses
The aim of this work is to analyze wind speed in south-eastern Estonia, to calculate wind power of a certain area, and to analyze air-to-air heat pump work and consumed power.
Selleks koguti andmeid antud soojupumba töö analüüsimiseks ning analüüsiti nelja erineva tootja tuulegeneraatorite prognoositavat elektrienergia toodangut.
It is theoretically possible to power air-to-air heat pump with electricity produced by wind turbine.
Käesolevas bakalaureusetöös analüüsiti, kas õhk-õhksoojuspumpa Fuji Electric POLARIS RSB09LDC oleks võimalik toita tuulegeneraatorist saadava elektrienergiaga.
The author recommends to prefer the on grid system and to use wind turbines with lower cut in speed and larger blade diameter in inland to compensate lack of wind.
Kuna uuriti õhk-õhk soojuspumpa, millede soojendustegur väheneb oluliselt temperatuuri langedes, peaks järgnevalt uurima kuidas muuta soojuspumba (nt. maasoojuspumba) soojustegurit väliste lisaseadmete abiga, näiteks PVT paneelide abil veelgi paremaks või uurida aurukompressor-soojuspumba asendamist absorbtsioon tüüpi soojuspumbaga, vähendades veelgi elektrienergia osakaalu.