natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the course of the theoretical test calculations in the first case uniform strength class of the whole test element was determined by means of modulus of elasticity in bending of the layers, in the second case strength class of each layer was determined separately while only rolling shear modulus was determined on the basis of norms and literature for the middle layer.
Teoreetiliste kontrollarvutuste käigus määrati esimesel juhul kihtide paindeelastsusmoodulite abil kogu kehale ühtne tugevusklass, teisel juhul määrati igale kihile tugevusklass eraldi, kusjuures keskmisele kihile määrati normide ja kirjanduse alusel ainult külgnihkemooduli väärtus.
Initially uniform strength class was determined to the whole material and for comparison the results were brought out also with the material that had different strength class by layers.
Esmalt määrati kogu materjalile ühtne tugevusklass ning võrdluseks toodi välja ka tulemused kehade puhul, mille tugevusklass kihiti oli erinev.
After determining strength classes, theoretical calculations were performed for uniform strength class test elements as well as with test elements with different layer strength classes, obtained results were compared with test results.
Pärast tugevusklasside määramist teostati teoreetilised arvutused nii ühtsest tugevusklassist materjaliga katsekehade kohta kui ka kihiti erinevate tugevusklassidega katsekehade kohta, saadud tulemusi võrreldi katsete tulemustega.
Thereafter theoretical calculations were performed for the test elements of uniform strength class as well as with test elements of different layer strength classes.
Seejärel teostati teoreetilised arvutused nii ühtse tugevusklassiga katsekehade kohta kui ka kihiti erinevate tugevusklassidega katsekehade kohta.
Four point bending test was performed on cross-laminated timber test elements, length being 2,36 m, ultimate force was obtained as a result.
Ristkihtpuidust katsekehadega, mille pikkuseks oli 2,36 meetrit, teostati nelja punkti paindekatse, mille tulemusena saadi katsekehade purustav jõud.
CLT designer software was also used to find bending and shear strength.
Painde- ja nihketugevuse leidmiseks kasutati ka programmi CLTdesigner.
Average values of modulus of elasticity in bending of the test elements were obtained from compression and tension zone as a result of the bending test, whereby cross-laminated timber lamellae strength class was determined.
Paindekatse tulemusena saadi surve- ja tõmbetsoonist võetud katsekehade paindeelastsusmoodulite keskmised väärtused, mille abil määrati ristkihtpuidu lamellidele tugevusklass.
Bending stresses, bending strengths, shear strengths, deformations of the test elements were found out by the means of theoretical calculations and widespread values used in literature for rolling shear strengths were checked for accuracy.
Teoreetiliste arvutuste abil leiti katsekehadele paindepinged, paindetugevused, nihketugevused, läbipainded ja kontrolliti külgnihketugevuste puhul kirjanduses levinud väärtuste kasutamise õigsust.
Thereafter bending test was performed on smaller test elements which were cut out of bigger test elements.
Seejärel lõigati suurtest kehadest välja väikesed katsekehad, millega teostati paindekatse.
Estonian farmers' competitiveness compared to the EU average is low.
Eesti põllumajandustootjate konkurentsivõime on võrreldes Euroopa Liidu keskmisega madal.
The analysis is based on FADN database and includes years 2006 – 2015.
Uurimisperiood hõlmab aastaid 2006 – 2015.
Linear regressioon analysis, correlations, t-tests and dispersion analysis are used.
Analüüsimeetodina on kasutatud regressioonanalüüsi, korrelatsioonanalüüsi kui ka keskmiste võrdlemisel t-teste ja dispersioonanalüüsi.
The model contained following factors in the order of priority: labor efficiency (+), specific cost ratio (-) , overhead costs per hectar (-) , specialization (-), yield (+), investments (+), fixed asset ratio (-), inflation (+) ja GDP annual change (+).
Mudelis on tähtsuse järjekorras esitatuna järgmised üheksa tegurit (sulgudes on toodud seose suund): tööjõuefektiivsus (+), erikulude suhtarv (-) , üldkulud hektari kohta (-) , spetsialiseerumine (-), saagikus (+), investeeringud (+), põhivaralisus (-), inflatsioon (+) ja SKP aastane muutus (+).
The analysis demonstrated that Estonian cereal farms can’t be analyzed as homogeneous whole, because the results vary very greatly depending on the type and size of company.
Magistritöö tulemusena selgus, et Eesti teraviljakasvatusettevõtteid ei tasu uurida ühe ühtlase tervikuna, sest tulemused erinevad väga oluliselt sõltuvalt ettevõtte tüübist ja suurusest.
Financial performance related factors among Estonian cereal farms
Eesti teraviljakasvatusettevõtete finantstulemuslikkusega seotud tegurid
One way of raising the competitiveness is to evaluate financial performance.
Konkurentsivõime kasvatamisel on üheks võimaluseks tulemuslikkuse hindamine ja juhtimine, sh finantstulemuste juhtimine.
Best regressioon model described the formation of ROA among Estonian grain farms with 53,3%.
Parim üldine mudel Eesti teraviljakasvatusettevõtete varade rentaabluse kujunemisel suudab ROA väärtuse muutlikkusest kirjeldada 53,3%.
Master's thesis results emphasize the need to take account of the polarized structure among different cereal farms when investigating the financial performance among agricultural sector.
Magistritöö tulemused toonitavad vajadust põllumajandussektori uurimisel arvestada selle polariseerunud struktuuri erinevate ettevõttetüüpide hulgas.
Advantage of larger production was showed in all company profiles except in bigger business farms.
Suuremate tootmismahtude eelis tuli välja kõigis ettevõtteprofiilides v.a suuremates äriettevõtetes.
Macroeconomic variables raised the description capability very little.
Makromajanduslike muutujate kaasamine regressioonimudelitesse küll tõstab mudeli kirjeldusastet aga vähe.
The aim of this thesis is to find out most influencial factors among Estonian cereal farms.
Magistritöö eesmärk on leida tegurid, mis on enim seotud Eesti teraviljakasvatusettevõtete finantstulemusega.
Company’s financial performance is related to both internal and external factors.
Finantstulemuslikkusega on seotud nii ettevõttesisesed kui ettevõtteväliseid tegurid, nii muudetavad kui muutmatud tegurid.
Regression models for bigger farms (both family and business) were better than the models for smaller farms.
Suuremate pere- ja äriettevõtete rentaabluse mudelid on parema kirjeldusjõuga kui väiksemate pere- ja äriettevõtete mudelid.
Bigger family farms have higher ROA than small business farms.
Keskmisest suuremad pereettevõtted on kõrgema varade rentaablusega kui väiksemad äriettevõtted.
Smaller family farms have mostly negative ROA values.
Keskmisest väiksemad pereettevõtted on aga valdavalt kahjumis.
Company’s main target group was between the age of 15-35 (bulls eye 15-25).
Ettevõte põhirõhk oli suunatud sihtgrupile 15-35. eluaastat (rõhuasetusega 15-25).
In the consumer promotion analysis was presented that 64,3% of total participated consumers were at the age of 15-35 and 29,2% at the age of 15-25.
Nagu analüüsist selgus, kuulus 64,3% kampaaniasse registreerunud inimestest sihtgruppi 15-35. eluaastat ning 29,2% registreerunutest vanusgruppi 15-25. eluaastat.
Information about sales volume, revenue and market share increase and target group analysis gave to the author an opportunity to evaluate the consumer promotion.
Müügikoguse, -käibe, turuosa ning sihtgrupi analüüs võimaldas autoril tarbijakampaaniat hinnata.
The empirical part of the work was to introduce the company AS PepsiCo Eesti main field of business, structure and experience of using different marketing strategies.
Töö empiiriline osa seisnes ettevõtte AS PepsiCo Eesti põhitegevusvaldkonna, struktuurse ülesehituse ning kasutusel olevate turundusstrateegiate tutvustamises.
The faster growth of revenue was caused by the sales volume increase among 0,5 l Pepsi products and influenced by the price increase of total Pepsi products which was caused by the sugar price increase in the first quarter of 2011.
Müügikäibe kiiremat kasvu põhjustas 0,5 l toodete suurem läbimüük ning kõikide Pepsi toodete 2011. aasta esimeses kvartalis toimunud hinnatõus.
One of main goals was to evaluate the position of Pepsi brand among Estonian consumers.
Kõrgendatud tähelepanu pöörati Pepsi karastusjoogi positsioneerimisele Eesti tarbijaskonna hulgas.
It confirmed the fact that expected target group activity rate was achieved.
Eelnimetatu andis kinnitust sellest, et oodatud sihtrühma aktiivsus oli plaanipärane ning soovitud eesmärk sai selles osas täidetud.
The aim of this Bachelor’s thesis is to analyse and evaluate the performance of Pepsi brand’s consumer promotion ,,Win Nintendo every day’’.
Käesoleva bakalaureusetöö peamiseks eesmärgiks oli analüüsida ning sellest tulenevalt anda hinnang Pepsi brändi 2011. aastal läbi viidud tarbijakampaaniale ,,Võida Nintendo iga päev’’.
Analysis of consumer promotion ,,Win Nintendo every day'' performance on the example of AS PepsiCo Eesti
AS PepsiCo Eesti tarbijakampaania ,,Võida Nintendo iga päev'' tulemuslikkuse hindamine
In 2011 sales volume increased by 46% and revenue by 84% compared to the same period of previous (2010) year.
Rahalise müügikäibe kasv kampaaniaperioodil oli samuti märgatav, tervelt +84% võrrelduna 2010. aastaga.
Autohors recommendations for the future consumer promotional activities are to include only 0,5 l Pepsi product sizes into the campaign and make the campaign period not longer than six weeks.
Analüüsides kampaaniaga seotud informatsiooni järeldab autor, et edaspidiselt peaks ettevõte tarbijakampaaniatesse kaasama põhiliselt ainult 0,5 l Pepsi tooted, kuna firmale on see kokkuvõttes kõige kasumlikum ning samas kasvatab ka proovioste.
The aim of theoretical part of the work was to give an overview about marketing, integrated marketing communications and the substance of different campaigns and it’s evaluation methods.
Konteksti mõistmiseks koostas autor teoreetilises osas ülevaate tähtsamatest valdkondadest nagu turundus, integreeritud turunduskommunikatsioon ning kampaania olemus.
Short term objectives like sales volume and revenue increase were achieved with this consumer campaign ,,Win Nintendo every day’’, but in the long term it is important for the company to maintain sustainability in terms of competing with competitors and pay attention to the message communication addressed to the consumer.
Pikaajalises perspektiivisi tuleb heitluses peamise konkurendiga, kelleks on Coca-Cola, säilitada jätkusuutlikkus ning pöörata erilist tähelepanu tarbijale sõnumi edastamisel.
On the one hand company was extremely interested in to see the reaction of the target group to the promotion and on the other hand how it affected the financial part about the sales volume and share of market.
Eelkõige huvitas ettevõtet, kas väljatöötatud kampaania terviklahendus on soovitud sihtrühma jaoks huvipakkuv ning osalema motiveeriv.
The expectations of the promotional result were not overestimated as given the fact that ,,Win Nintendo every day’’ was the first consumer promotion activity over 12 years.
Arvestades, et ,,Võida Nintendo iga päev’’ tarbijakampaania oli Pepsi brändi jaoks üle pika aja esimene lõpptarbijale suunatud müügitoetustegevus ning üldine kaubamärgi mainekujundustegevus on olnud siiani puudulik, siis ülemäära suuri lootusi püstitada oleks olnud ebarealistlik.
Pepsi volume share of market growth was 0,3 pp versus previous year.
Pepsi kõikide kampaaniatoodete (0,5 l; 1 l; 2 l) müügikogus kasvas 2011. aastal kokku +46% võrrelduna 2010. aastaga.
Purchase decision is made by the brand’s reputation and marketing activities, what build consumers loyality for specific trademark.
Bakalaureusetöö viimases alapeatükis on välja toodud hinnang tarbijakampaania tulemuslikkusele, mida täiendavad autori järeldused antud kampaania kohta.
Filled questionnaires were returned from 214 farms.
Kokku saadi täidetud küsimustikud 214 farmist.
Within the last five years Estonian dairy cow’s life span has shortened 107 days, being 5 years and 1 month in year 2018.
Viie aastaga on Eesti lehmade keskmine eluiga kahanenud 107 päeva, olles 2018. aastal 5 aastat ja 1 kuu.
The average age of dairy cows varied significantly across herds – the median age of culled cows was 5.3 years (range 4.1-8.6).
Karja lehmade keskmine vanus praakimisel varieerus karjade lõikes suuresti - vastava näitaja mediaan oli 5,3 aastat (varieeruvus 4,1-8,6 aastat).
Current study is not able to propose complete solution to the problem (model explained 25.8% of the variability of the herd average age of culled cows).
Siiski ei anna käesolev uuring lõplikku selgitust antud probleemi lahendamiseks (mudeli kirjeldusvõime oli 25,8%).
Data of Estonian Agricultural Registers and Information Board was used to calculate the herd average age of culled cows.
Karjataseme lehmade hukkumiskordaja arvutamiseks kasutati Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti andmeid.
Factors associated with a shorter life span of dairy cows were smaller herd average somatic cell count, larger herd average stillbirth rate, zero-grazing, automatic milking system (compared to pipeline/jug milking) and keeping cows in tiestall.
Mitme muutujaga lineaarse regressioonanalüüsi kohaselt seostusid lehmade lühema elueaga järgmised tegurid: karja madalam somaatiliste rakkude arv, karja suurem surnultsündide osakaal, lehmade mittekarjatamine, robotlüps võrreldes torusse-/kannulüpsiga ning lehmade lõaspidamine.
The aim of this study was to identify herd level risk factors influencing life span of Estonian dairy cows.
Käesoleva lõputöö eesmärk on anda ülevaade Eesti piimalehmade eluea pikkust mõjutavatest karjataseme riskiteguritest.
Further research should include variables from widened list of variable groups (e.g. herd status regarding infectious diseases, activities, attitudes and motivation of farm employees etc) to help involved parties to inprove dairy cow longevity.
Edaspidistes uuringutes oleks vaja kaasata tegureid rohkematest muutujagruppidest (nakkushaiguste esinemine, töötajate tegevused farmis, nende suhtumine ja motivatsioon jt), mis ka varasemate uuringute kohaselt võiksid lehmade tervisele ja eluea pikkusele mõju omada.
Questionnaires were sent to all dairy herds with a herd size of at least 20 cow-years in years 2015-2017 and that participated in the milk recording system.
Uuringus osalesid kõik jõudluskontrolli teostavad piimakarjad, kus aastatel 2015-2017 peeti vähemalt 20 aastalehma.
Higher culling rates decreases farm profit and reflects poor health status of cows.
Kõrgel praakimismääral on negatiivsed majanduslikud mõjud, samuti peegeldab lehmade lühem eluiga nende halvemat tervisestaatust ja heaolu.
Farm characteristics related to cow longevity in Estonian dairy herds
Eesti piimalehmade eluea pikkust mõjutavad farmi tegurid
The information about herd level risk factors associated with dairy cow longevity is scarce.
Palju on uuritud praakimise põhjuseid, kuid vähem on teada lehmade eluiga lühendavatest karjataseme riskiteguritest.
The average life span of dairy cows has decreased worldwide.
Kuigi piimalehmade praakimismäära suurenemine viimastel aastakümnetel ei ole leidnud otsest kinnitust, on aastatega vähenenud lehmade keskmine eluiga.
Before implementing any strategies or combinations of strategies there could be further estimates and predictions of profitability of the methods calculated.
Enne strateegia või strateegiate kombinatsiooni rakendamist on võimalik koostada vajalikud prognoosid ning uurida lähemalt meetodite prognoositavat kasumlikkust.
As solutions to the problem the author proposed the following: increasing the number of single rooms in F. Tuglas 7 dormitory, implementing lower prices for summer periods, improving marketing strategies, and establishing capability to offer seasonal short-term accommodation services in dormitories.
Lahendusvõimalustena pakkus töö autor välja ühekohaliste tubade arvu suurendamise F. Tuglase 7 ühiselamus, suveperiooditi madalama hinna rakendamise, turundamise strateegiate parandamise ja hooajaliselt lühiajalise majutusteenuse pakkumise võimekuse tekitamise ühiselamutesse.
In analyzing quantative responses to the questionnaire, the author used a comparative and generalized analysis.
Kvantitatiivse iseloomuga küsitluse vastuste analüüsimisel kasutas töö autor võrdlevat ja üldistavat analüüsi.
The aim of this paper is to identify the main factors causing seasonal vacancy in the dormitories of The Estonian University of Life Sciences and as a result of the research, identify possible solutions to the problem.
Käesoleva töö eesmärk on välja selgitada, millised on peamised hooajalist vakantsust põhjustavad tegurid Eesti Maaülikooli ühiselamutes ja uurimise tulemusena tuua välja võimalikke probleemi lahendusvõimalusi.
The results revealed that The Estonian University of Life Sciences could in addition to monitoring seasonally high vacancy rate, pay attention to the remaining part of the year when choosing strategies to address the problem of lowering occupancy rate.
Töö tulemustest selgus, et Eesti Maaülikoolil oleks mõistlik lisaks hooajaliselt suure vakantsuse monitoorimisele pöörata strateegiate valimisel tähelepanu ka süveneva täituvuse langemise probleemile ülejäänud osal aastas.
In the analysis of quantitative data collected from the Statistics Estonia and from the database of the Estonian University of Life Sciences, the author used comparative, synthesized and generalized data.
Kogutud kvantitatiivsete andmete puhul ehk Eesti Statistikaametist eraldatud informatsiooni ja Eesti Maaülikooli andmebaasist eraldatud arvandmete analüüsimisel kasutas töö autor võrdlemist, sünteesi ja üldistamist.
Strategies of Seasonal Vacancy Reduction Based on Dormitories of Estonian University of Life Sciences
Hooajalise täituvusega kaasneva vakantsuse vähendamise võimalused Eesti Maaülikooli ühiselamutes
In the bachelor’s thesis Statistics Estonia’s database and log kept by the dormitories of The Estonian University of Life Sciences was used, the main source of data was the research questionnaire prepared by the author.
Bakalaureusetöös kasutati Eesti Statistikaameti andmebaasi, Eesti Maaülikooli poolt peetavat logi ning uurimisliku osa keskseks andmete allikaks oli autori poolt koostatud küsitlusuuring.
The subject of the thesis was chosen in conjunction with the company's interest that is currently managing the dormitory property.
Teema valikul mängis olulist rolli ettevõttepoolne huvi käsitletava probleemi vastu.
That is the reason why exploratory part of the research focused on the following question: how to reduce the number of periodically vacant rooms.
Eesti Maaülikooli ühiselamutes on oluliseks probleemiks hooajaline vakantsus, millest tulenevalt keskendus töö uurimuslik osa vastuse otsimisele küsimusele, kuidas oleks võimalik vähendada periooditi kasutuseta seisvate tubade hulka.
The hypotesis was partially proved.
Magistritöö hüpotees sai osaliselt kinnitatud.
During the study, the biochemical composition of 11 different apple cultivars (4 crab apple cultivars - `Hyslop`, `Kerr`, `Quercher Beauty`, `Ritika`; 3 autumn cultivars - `Krista`, `Nitschneri maasikõun`, `Sügisjoonik`; 4 winter cultivars - `Karksi renett`, `Katre`, `Kersti`, `Talvenauding`) in four different growth years (2017-2020) were analysed.
Katse käigus analüüsiti Eesti Maaülikooli Polli aiandusuuringute keskuse katseaedadest kogutud 11 erineva õunasordi (4 väikeseviljalise sordi - `Hyslop`, `Kerr`, `Quercher Beauty`, `Ritika`; 3 sügissordi - `Krista`, `Nitschneri maasikõun`, `Sügisjoonik`; 4 talisordi - `Karksi renett`, `Katre`, `Kersti`, `Talvenauding`) viljade biokeemilist koostist nelja erineva kasvu-aasta (2017-2020) lõikes.
Comparative assessment of apple cultivars for cider production
Õunasortide võrdlev hindamine siidri valmistamise eesmärgil
The rest could be used in the mixtures with other cultivars to produce blends with a sui-table biochemical composition for high-quality cider.
Ülejäänud katses analüüsitud õunasorte saab kasutada segus teiste sortidega, et valmistada kvaliteetse siidri tootmiseks sobiva biokeemilise koostisega mahlasegusid.
Based on the results of biochemical analysis, the significance of the effects of apple cultivar and growth year on the biochemical composition of apples was examined.
Biokeemiliste analüüside tulemuste põhjal uuriti õunasordi ja kasvuaasta mõju olulisust õunte biokeemilisele koostisele.
The objective of this thesis was to evaluate the suitability of apple cultivars for cider production, based on their growth year, cultivar and the apple’s biochemical composition.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli hinnata õunasortide sobivust siidri valmistamiseks sõltuvalt sordist, kasvuaastast ja õuna biokeemilisest koostisest.
Nowadays, as the production of high-quality cider keeps getting more popular, the cider producers have begun to take interest in apple cultivars to produce drinks with unique flavour and uniform quality.
Kvaliteetse siidri tootmine on muutunud aina populaarsemaks, mistõttu on suurenenud ka siidritootjate huvi siidri valmistamiseks sobivate õunasortide vastu, et saavutada oma toodete isikupärane maitse ja joogipartiide ühtlane kvaliteet.
From the results of this study, it can be concluded that out of all analysed apple varieties autumn cultivar `Nitschneri maasikõun`, winter cultivars `Karksi renett` and `Talvenauding` and crab apple cultivars `Hyslop` and `Kerr` are best suited for the production of single cultivar cider.
Uurimistöö tulemused näitasid, et katses analüüsitud õunasortidest sobivad n-ö üheõunasordi siidri valmistamiseks sügissort `Nitschneri maasikõun`, talisordid `Karksi renett` ja `Talvenauding` ning väikeseviljalised sordid `Hyslop` ja `Kerr`.
Growth year had a more significant effect on the apple’s pH value.
Kasvuaasta mõju õuna pH väärtusele oli usutavam kui sordi mõju.
Apples are used as ingredients for drying, jams and compote, but also to produce juice and fermented drinks (cider, wine).
Õunad on Eestis ühed populaarsemad puuviljad, mida tarbitakse nii värskelt kui kasutatakse toorainena kuivatamiseks, mooside ja kompottide aga ka mahlade ja kääritatud jookide (siider, vein) valmistamiseks.
Specifically, cultivars` effect to soluble solids and organic acids in apple juice, as well as the ratio of soluble solids to acids was more significant than the effect of the growth year.
Õunasordi mõju mahlas lahustunud kuivaine ja orgaaniliste hapete sisaldusele ning kuivaine ja hapete suhtarvule oli usutavam kui kasvuaasta mõju.
A hypothesis was put forward that the apple cultivar has a greater impact on apple’s biochemi- cal composition, than the growth year.
Püstitati hüpotees, et sordi mõju õuna biokeemilisele koostisele on olulisem kui kasvuaasta mõju.
The combined effect of cultivar and growth year was most significant on content of condensed tannins.
Tanniinide sisaldusele aval-das kõige usutavamat mõju sordi ja kasvuaasta koosmõju.
The data used in this thesis is collected from 25.04.2012 to 09.05.2012 by the authors of this study.
Töös kasutavad andmed on kogutud autorite poolt hariliku kuuse kultuuride inventeerimise käigus ajavahemikus 25.04.2012 – 09.05.2012.
In addition, authors have compared Järvselja’s cultivation book and Estonian Environment Information Centre’s data.
Lisaks on võrreldud autorite andmeid Järvselja kultuuriraamatuga ning Keskkonnateabe Keskuse takseerandmetega.
Measurements are made by using circular plots that cover 100 m².
Mõõtmised on teostatud ringproovitükkide (100 m²) abil, mida on kokku tehtud 113 tk.
About the Situation of up to 5-year-old Spruce Plantations in Järvselja Training and Experimental Forest Centre
Kuni viie aasta vanuste kuusekultuuride olukorrast Järvselja Õppe- ja Katsemetskonnas
Authors made over a hundred circular plots during the data collection that cover 36,3 hectare and 38 different stands.
Kokku inventeeriti 38 erinevat eraldist kogupindalaga 36,3 ha.