natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The gratest impact on the field pea yield formation and yield level had the weather conditions of trial year (14–48% according to the dispersion analysis), followed by the fertilization with different nitrogen fertilizers and amounts (organic and conventional farming) whereas the influence of second factor amounted to 7–22% or was not statistically significant.
Uuritud katsefaktoritest mõjutas nii herne saagistruktuuri elementide kujunemist kui ka saaki eelkõige katseaasta ilmastik (dispersioonanalüüsi järgi 14–48% ulatuses), kusjuures erinevate viljelusviiside väetisvariantide mõju ulatus 7–22% või oli statistiliselt ebausutav.
The influence of farming system on the yield of field pea
Viljelusviiside mõju herne saagikusele
The aim of this study was to compare the effect of organic and traditional cultivation practices on pea yield formation, yield size and quality.
Antud uurimustöö eesmärgiks oli uurida mahe- ja traditsioonilise viljelusviisi mõju herne saagikusele ning vaadelda erinevate saagistruktuuri elementide mõju saagikusele ja viljelusviiside mõju herne kvaliteedile.
Systematic supply system in four replicates was used in this experiment.
a. Katse oli üles ehitatud süstemaatilise plokksüsteemina neljas korduses.
The largest impact on field pea yield level had from yield structure elements the number of plants and pods per unit of are in 2013–2017, followed by the weediness.
Saagistruktuuri elementidest mõjutas herne terasaaki perioodil 2013–2017 e külvikorra teise rotatsiooni jooksul usutaval määral taimede ja kaunade arv pinnaühikul ning umbrohtumine.
In 2008. the long-term experiment was founded on the Eerika’s experiental field that belongs to Estonian University of Life Sciences’s.
Katse rajati 2008. aastal Eesti Maaülikooli taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakonna Eerika katsepõllule viieväljalise külvikorrana ning kahe viljelussüsteemina.
The aim of this trial was to compare the different nitrogen fertilization methods ( 3 in organic, 4 in traditional) on yield of pea, its formation, size and quality.
Igas korduses oli esindatud terviklik külvikord, mis jagunes 7 väetisvariandiks (maheviljeluse süsteemis kolm ja traditsioonilises viljelussüsteemis neli väetusvarianti).
Bachelor’s thesis.
Uurimustöö oli katsepõhine.
The connection puzzle
Ühenduste pusle
It is done conceptually by the result of analysis through two aspects.
Seda teostatakse analüüside tulemusena kontseptuaalselt läbi kahe aspekti.
The aim of this Bachelor’s thesis is to create functional urban space by considering economical, social and environmental aspects.
Bakalaureusetöö eesmärk on luua majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkondlikke aspekte arvestades jätkusuutlik toimiv linnaruum.
Secondly, provide pedestrians opportunities to reach river Emajõgi by new connections, that were previously closed or nonexistent.
Teiseks, pakutakse inimestele võimalusi pääseda Emajõe äärde läbi uute ühenduste, mis olid varasemalt suletud või puudusid sootuks.
Based on that, connections are created and fixed between river Emajõgi and surrounding areas, turning the project area into sustainable and pedestrian-friendly public space.
Nende põhjal luuakse ja parandatakse ühendusi Emajõe ja ümbritsevate alade vahel, muutes projektala jalakäijasõbralikuks avalikuks ruumiks.
Firstly, the areas surrounding Turu street are connected into functional integrated whole, by providing logical linear pedestrian paths to eliminate its conflicts between parking lots and barriers.
Esiteks ühendatakse Turu tänavat ümbritsevad alad omavahel ühtseks toimivaks tervikuks, tagades loogilisemad lineaarsed jalakäijate teed nii, et ei tekiks konflikte parklate ja bariääridega.
Secondary data are used from the FADN database to achieve this goal.
Eesmärgi saavutamiseks kasutatakse teiseseid andmeid, mis pärinevad FADN andmebaasist.
Productivity assessment is a method that can provide an overview of the sustainability and competitiveness of firms.
Tootlikkuse hindamine on meetod, millega saab ülevaate ettevõtete jätkusuutlikkusest ning konkurentsivõimest.
As organic production has become increasingly popular, it is important to assess the economic viability of agricultural holdings engaged in organic farming.
Kuna mahetoodang on muutunud aina populaarsemaks, on oluline hinnata mahepõllumajandusega tegelevate ettevõtete majanduslikku käekäiku.
The aim of the bachelor thesis is to find out the productivity of organic livestock and mixed production farms in 2014-2018.
Käesoleva töö eesmärk on välja selgitada mahepõllumajandusliku loomakasvatuse ja segatootmise testettevõtete tootlikkus aastatel 2014-2018.
Productivity of organic livestock and mixed farmes in 2014-2018 based on FADN data
Loomakasvatuse ja segatootmise tootmistüübi mahepõllumajandusettevõtete tootlikkus FADN andmetel aastatel 2014-2018
Organic farming also helps to maintain the viability of rural areas and employment in addition to providing healthy food and nature preservation services.
Mahepõllumajandus aitab lisaks tervisliku toidu tootmisele ja keskkonnahoiule säilitada ka maapiirkondade elujõulisust ning tööhõivet.
The factors are examined, which influence the total productivity indicator in both production types, using correlation and regression analysis.
Samuti uuritakse kogutootlikkuse näitajat mõjutanud tegureid nendes tootmistüüpides, kasutades seoste leidmiseks ja mõju hindamiseks korrelatsioon- ja regressioonanalüüsi.
The research method is a causal-comparative study, which results show differences in land productivity, labour productivity, specific cost productivity and total productivity in both production types.
Uurimismeetodiks on põhjuslik-võrdlev uuring, mille tulemusena selgitatakse välja erinevused maa tootlikkuses, tööviljakuses, erikulude tootlikkuses ning kogutootlikkuses mõlemas tootmistüübis põllumajandusmaa suurusgruppides.
Based on the results of the regression analysis, can be concluded that in livestock production total productivity is statistically significantly related to the following indicators: labor cost (h/ha), value of total production/agricultural land (€/ha), total production/specific costs (€/€), net value added/working time (€/h) and overheads/total production (%).
Regressioonanalüüsi tulemusena võib järeldada, et loomakasvatuses on kogutootlikkusel statistiliselt oluline seos järgmiste näitajatega: tööajakulu (h/ha), kogutoodangu väärtus/põllumajandusmaa (€/ha), kogutoodang/erikulud (€/€), netolisandväärtus/tööaeg (€/h) ning üldkulud/kogutoodang (%).
In mixed production, total productivity is affected by the sales of livestock production (€/ha), net value added/agricultural land (€/ha), net value added/working time (€/h), specific costs/total production (%).
Segatootmises kujundavad kogutootlikkust loomakasvatustoodangu müük (€/ha), netolisandväärtus/põllumajandusmaa (€/ha), netolisandväärtus/tööaeg (€/h), erikulud/kogutoodang (%).
The evaluation of productivity indicators showed that enterprises engaged in mixed production are more productive than enterprises specializing only in animal husbandry.
Tootlikkusnäitajate hindamise tulemusena selgus, et segatootmisega tegelevad ettevõtted on nii tööviljakuse, maa tootlikkuse, erikulude tootlikkuse kui kogutootlikkuse näitajate alusel tootlikumad kui ainult loomakasvatusele spetsialiseerunud ettevõtted.
 What kind of managing works are planned for lake protection and maintenance?
 Millised meetmed on kavandatud järvede kaitseks ja hoolduseks?
Lakes can be valued as part of landscape or just landscape value.
Järved võivad olla väärtustatud maastiku osana, maastikuelemendina või maastikulise väärtusena.
Lake managing and landscape maintenance planning in Estonia
Järvede maastikupõhine kaitsekorraldus Eestis
 What kind on landscape values do the lakes have?
 Milliste maastikuliste väärtuste eesmärgiks on seatud järved?
 What are the relations between lake recreatioanal uses and lake typology?
 Milline on seos järvede puhke-eelduste ja limnoloogilise tüpoloogia vahel?
 How many lakes are valued based on landscape purpose?
 Kui suur osa järvedest on väärtustatud maastikupõhiselt?
For this research it is used 19 landscape maintenance plans in Estonia.
Bakalaureusetöö praktiline osa analüüsib 19 maastikuhoiukava Eestis.
 How many lakes are pointed to improve lake ecological conditions and how many recreational potentialities?
 Millises ulatuses on kavandatud meetmed suunatud veekogu ökoloogilise seisundi parandamisele ja puhkevõimaluste suurendamisele?
In the protected landscape maintenance plans there are only 4 % of lakes that are based on landscape purpose.
Käesolevatest tulemustest lähtuvalt moodustasid maastikukaitsealade kaitsekorralduskavades ainult maastikupõhise kaitsekorralduse 4 % järvedest.
The questions for this work are:  What are the impact factors and managing ways of Estonian lakes?
Eesmärgi saavutamiseks lähtuti järgnevatest uurimisküsimustest:  Millised on järvede ja nende lähiümbruse mõjutegurid ja hooldusmeetmed Eestis?
The most common activities for managing the lakes in the landscape are: opening beautiful views to the lake, sustaining the traditional land use, vegetation mainteanance, managing the recreational places (beaches, fireplaces etc).
Tüüpilisemad hooldusmeetmed maastikus on vaadete avamine järvele, avamaastiku säilitamine, kaldataimestiku hooldamine, puhkekohtade korrastamine.
Also lakes can be valued because of the views they offer, because of historical or cultural backround or the recreational activities they provide.
Väärtustatud võivad olla ka vaated järvele, järvega seotud legendid ja kultuuripärand või puhkevõimalused, mida järved pakuvad.
Most of the lakes are both based on landscape and ecological purposes.
Enamik järvesid on hoopis käsitletavad kaitsekorralduskavades nii maastikulise kui ka ökoloogilise väärtusega.
The aim of this work is to give overwiev about lake managing in landscape maintenance plans in Estonia.
Käesoleva bakalaureusetöö „Järvede maastikupõhine kaitsekorraldus Eestis" eesmärgiks on anda ülevaade järvede maastikupõhisest kaitsekorraldusest maastikukaitsealade kaitsekorralduskavades ja maastikuhoolduskavades.
This means mostly removing excess trees or bushes nearby the lake, in the open landscapes or near the public roads.
Maastikuhoiukavades on enam kasutatavamad käsitlused vaadete avamisel, mis tähendab tavaliselt puittaimestiku eemaldamist või raiet järve kaldal, ümbritsevas maastikus või teede ääres.
Similar managing activities (opening views, sustaining landscapes, cutting trees etc) were grouped.
Ülevaatetabelis oli võimalik olemuselt sarnaseid hooldusmeetmeid jaotada tüüpideks (nt võsaraie, vaadete avamine, hooldustöö), mis lihtsustas leida suhet järvede kaitseväärtuste ja hooldusmeetmete vahel.
All the data was collected to table, wcich had enough information to sort and group further the information for making the results.
Andmed koondati ülevaatetabelisse, mille alusel toimus erinevate maastikuliste väärtuste hindamine ja hooldusmeetmete analüüs.
From the plans author is focusing on the plans wchich maintenance works are based on landscape protection, not based on species habitat or ecological values.
Kavasid uurides käsitleti järvesid maastikupõhiselt, st tekstidest ja tabelitest otsiti välja ainult need kaitse-eesmärgid, ohutegurid ja meetmed, mis olid suunatud järvede maastikuliste väärtustele.
Thus, part of the fertilizer may remain unappropriated by the plants and get into surrounding environment, while some plants can not assimilate nutrients in sufficient quantities.
Seega osa väetist võib jääda taimede poolt omastamata ja sattuda põlde ümbritsevasse keskkonda, samas kui osa taimi ei saa toitaineid piisavas koguses kätte.
Yields can vary over two times within fields, but in the practical production, fertilization takes place in the field according to the medium parameters.
Põllu piires võib saagikus erineda üle kahe korra, kuid praktilises tootmises toimub väetamine kogu põllu ulatuses enamasti selle keskmise näitajate alusel.
The aim of this study was to investigate the effects of site-based fertilization on the yield and quality of spring oilseed rape depending on the soil nutrient information and to compare the site-based fertilization with normal fertilization treatment in Eerika experimental field of the Estonian University of Life Sciences and in Erumäe producing field of the Pilsu farm.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks oli uurida kasvukohapõhise väetamise mõju suvirapsi saagile ja seemne kvaliteedile ning mulla seisundile Eesti Maaülikooli katsepõllul Eerikal ja Pilsu talu tootmispõllul Erumäel.
The oil content was significantly higher in control treatment and common fertilizing system.
Õlisisaldus oli usutavalt suurem kontroll- ja tavaharimise variandis.
Spring oilseed rape site-based fertilizing depending on the soil nutrient information
Suvirapsi kasvukohpõhine väetamine olenevalt infost mulla toitainete suhtes
In Erumäe field the changes of phosphorus contents were not believable because of the variability of the soil.
Erumäe tootmispõllul ei suurenenud fosfori varud usutavalt.
It can be concluded that site-based fertilization affected the seed yield and quality of spring oilseed rape and soil condition, but the results of study showed that it is necessary to continue the experiments a longer period of time.
Mulla ja taimkatte väetamise uuringutest saadud tulemused viitavad selgelt edaspidiste katsete jätkamise vajadusele, sest ühe katseaasta põhjal ei ole võimalik teha kindlaid järeldusi.
The level of potassium in soil increased in site-specific information variant and in MI+MN treatment in Eerika.
Tänu mullaanalüüside tegemise ja selle vastavalt väetamise tulemusena paraneski Eerikal MI ja MI+MN variantides kaaliumi sisaldus mullas.
Four treatments were used: control treatment, without fertilizing (KT), conventional fertilizing system (Tav), fertilization by site-specific information (MI) and fertilization by site-specific information additionally with mineral nitrogen fertilizer (MI+MN).
Uurimisaluseid katsevariante oli neli, milledest üks oli väetamata (KT- kontrollvariant), teine tavatootmises levinud väetusviisiga variant (Tav).
The highest grain yield and the oil yield level were achieved in both places with fertilization by site-specific information and fertilization by site-specific information additionally with mineral nitrogen fertilizer.
Selgus, et suurimat seemne- ja õlisaaki saadi nii Eerikal kui Erumäel täppisviljeluse tehnoloogiat rakendades.
Adding of fertilizer raised protein content 2.9% in Eerika field and 3.1% in Erumäe field.
Proteiini sisaldusele avaldas mõju täiendav väeta mine.
The population of Estonia is not growing and statistically the working-age people are aging quickly, Soviet era housing stock is depreciating and European Union subsidies are decreasing but regional technical infrastructure is in the need of additional investment.
Eesti elanikkond ei kasva ja statistiliselt tööealine elanikkond on kiirelt vananev, kohalike omavalitsuste tulubaas alaneb, nõukogudeaegne elamufond amortiseerub ja Euroopa Liidu toetuste maht väheneb kuid piirkondlik tehniline infrastruktuur vajab täiendavaid investeeringuid.
The organisation and financing of property development in local governments: a case study of Pagusoo residential district in Sõmeru rural municipality
Kinnisvara arenduskohustuste täitmine ja finantseerimine kohalikes omavalitsustes Sõmeru vallas asuva Pagusoo elamupiirkonna näitel
Irrespective of the theoretical possibilities to implement ways of alternative financing, Estonian municipalities would still be unable to make ends meet because of the additional expenses that are accompanied with residential real estate development.
Olenemata, et alternatiivsete finantseerimisviiside rakendamine oleks teoorias võimalik, jääks kohalike omavalitsuste võime uute elukondlikule kinnisvaraturule suunatud arendusprojektidega kaasnevate kulutuste kandmisel endiselt madalaks.
As a result of this thesis, a financing model was created, in which different types of alternative ways for the development of real estate were used from which most have already been successfully used in different countries worldwide.
Töö tulemusena valmis näitena kasutatud elurajooni põhjal finanseerimismudel, mis sisaldab endas erinevaid seni mitmetes välisriikides edukalt kasutusele võetud rahastamisviise.
This is a qualitative thesis, in which the results were derived from different theoretical sources, documents regarding Estonian municipalities but also from the current legislation for real estate planning and development.
Uurimistöö on oma sisult kvalitatiivne, mille koostamisel on tuginetud nii teoreetilistele alusmaterjalidele, kohalikke omavalitsusi puudutavatele dokumentidele kui ka kehtivatele seadustele, loomaks probleemi esiletoomiseks ning selle võimalike lahenduste väljatöötamisel ühtse sidusa terviku.
The objective of the work was to find possible byfar untapped alternative ways to finance new technical infrastructure development projects in Estonia.
Uurimistöö eesmärgiks on leida võimalikke Eestis seni kasutamata alternatiivseid finantseerimisviise arendusprojektide läbiviimiseks, mille juures näitena kasutatakse Sõmeru vallas paiknevat Pagusoo elurajooni.
After the economic crisis the financial sustainability of Estonian municipalities and their weak abilities to finance new projects has started to attract more attention.
Majanduskriisi järgsel perioodil on Eestis aina enam hakatud tähelepanu pöörama kohalike omavalitsuste finantsilise jätkusuutlikkusega seotud probleemidele.
The financing model that was created in this thesis can be used as a starting point to create additional financial projections for alternative types of financing for municipalities or for public-private partnership projects.
Uurimistöös koostatud finantseerimismudelit on võimalik implementeerida erinevat tüüpi kohalike omavalitsuste või public-private tüüpi investeeringute tegemisel, millest tulenevalt on töös käsitletud tulemusi võimalik tulevikus analüüsida ning kasutada muude tehnilise infrastruktuuri rajamist puudutavate projektide osas.
Ways to finance new projects are vastly limited, so to solve these problems, the governments and municipalities have started to seek for untapped sources of financing for development.
Võimalused vajalike kulutuste tegemiseks on piiratud ning on asutud leidma uuenduslikke lähenemisi probleemide lahendamiseks.
Analysis of the Mid-voltage Grid of Downtown Pärnu
Pärnu kesklinna keskpinge elektrivõrgu analüüs
The objective of this Master's thesis is to describe the present situation of the medium voltage grid of downtown Pärnu.
Käesolev magistritöö järeldab, et Pärnu kesklinna piirkonda varustavad elektrienergiaga 10 kV toitefiidrid, millede osad kaablilõigud on vanemad kui 50 aastat.
It depend how many clients will connect to the grid in future.
Toitefiidrid on koormatud ja kesklinna piirkonnas liituvad peagi uued suurtarbijad.
The prognose of the consuption of the electricity of the downtown Pärnu is growing Elektrilevi OÜ should investment to reconstruct and develpo the grid.
Uute suurtarbijate lisandumisega Pärnu kesklinnas kasvab Katlamaja I toitefiidri koormusvool hinnanguliselt 36 A. Seega tekib toitefiidril koormusvool 230 A. 11.
The thesis brings out the major problems of medim voltage network and provides the possible solutions.
Uute tarbijate lisandumisega on võimalik Katlamaja I toitefiidri koormusvoolu vähendada Aisa jaotusalajaama kaudu.
The research has been written based on respective literature, documents and databases of Elektrilevi OÜ.
Täpsemalt saab käesoleva magistritöö alusel teha järgmised järeldused ja kokkuvõtted: 1.
The topic was chosen due to relevance in the year of writing (2013) as the building and planning new constructions on area of downtown Pärnu.
Lai 10 liitumisel tuleb ehitada uus toitefiider Pärnu 35/10 kV toitealajaamast läbi Pärnu jõe kuni antud kinnistuni ja paigaldada uued 10/0,4 kV jaotusalajaamad.
The data for assessing the types of land surface were obtained from the Estonian Topographic Database (ETAK) of the Land Board.
Maakatte tüüpide analüüsimiseks on kasutatud Maa- ameti Eesti topograafia andmekogu põhikaarti (ETAK).
According to the air temperature data obtained from the Tartu Observatory during the reviewed period, there was one episode of a heat wave when the temperature exceeded +30° C. The heat wave occurred from 11 to 15 July 2010.
Vaadeldaval perioodil esines Tartu linnas Tartu Observatooriumist saadud õhutemperatuuride alusel üks kuumalaine episood, mil temperatuur küündis üle +30 °C.
Division of ambulance calls on the basis of population risk groups in Tartu city during heat waves and hot days
Kiirabikutsete jaotuvus elanikkonna riskirühmade alusel Tartu linnas kuumalainete ja kuumapäevade ajal
The author of the research paper assessed the risk of emergence of heat islands in the different districts of Tartu on the basis of the types of land surface and compared the frequency of ambulance calls made during heat waves and hot days in the different districts of Tartu on the basis of risk groups.
Uurimistöö eesmärgiks on tuvastada kuumalainete ja kuumapäevade esinemised Tartu linnas ning hinnata kiirabi väljakutsete sagedust, iseloomu ja paiknemist linnaruumis elanikkonna riskirühmade alusel antud perioodidel.
he research paper gives an overview of the occurrence of heat waves and hot days in Tartu City from 2000-2015.
Kuumapäevi esines Tartu linnas aastatel 2000-2015 üheksal korral.
All in all, it can be said that the total number of ambulance visits during heat waves and hot days did not increase significantly in comparison with the five days before and after the hot period.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et piirkondades, kus tehispindade osakaal on kõige suurem ei pruugi kiirabivisiitide osatähtsus kuumaperioodidel olla märkimisväärne.
The frequency of ambulance calls in districts of panel buildings increased on all hot days in comparison with garden districts.
Samas on märgata, et kiirabi kutsete sagedus on suurenenud kivilinna piirkondades, kus soojussaare tekkes omab tähtsust hoonete materjalikasutus ning asfalteeritud pinnase osatähtsus.
Five layers of spatial area objects of the main map of the Estonian Topographic Database were cut within the borders of the districts of Tartu to obtain data about artificial areas.
Uurimistöös kasutatakse materjali saamisel kahte andmebaasi- Tartu Observatooriumi õhutemperatuuride jaotuvustabelit ning KIIRA andmebaasi.
The Development of Entrepreneurship on the Example of the Municipality of Rõuge During 2010-2012
Ettevõtluse areng Rõuge valla näitel aastatel 2010-2012
One of the preventing factors is also the average level of earnings, which is the lowest in Estonia.
Takistavate tegurite hulka kuulub veel Rõuge valla keskmine palgatase, mis on Eesti mõistes madalaim.
Developing entrepreneurship is one of the most important assignments to secure citizens’ economic and social safety.
Omavalitsuse areng on tihedalt seotud ettevõtluse arenguga, mis loob aluse majanduslikule ja sotsiaalsele turvalisusele.
Developing entrepreneurship includes employment creation, high-quality labor availability and local authority cooperation.
Läbi ettevõtluse toimub tööhõive tekitamine, omavalitsuse eelarvesse tulude teenimine, teenuste ja tootmisprotsesside areng ning üldine majanduse aktiviseerimine.
The results show, that the population of the municipality of Rõuge is slowly decreasing which is a great preventing factor to the development of entrepreneurship.
Uurimise tulemusena selgus, et Rõuge valla suureks arengutakistuseks on vähenev rahvaarv.
The purpose of this study is to analyze the development of entrepreneurship of the municipality of Rõuge and its favoring and preventing factors.
Bakalaureusetöö eesmärgiks oli uurida Rõuge valla ettevõtluse arengut aastatel 2010-2012 ning seda soodustavaid ja takistavaid tegureid.
Also, registered unemployment by education refers to unemployed having a low degree of education.
Ka lihttööliste arvukus nendel tegevusaladel põhjustab madalat palgataset.
The author suggests that it is vital to eliminate the factors that are causing these problems, because one factor affects the other.
Bakalaureusetööst selgub, et paratamatult mõjutab üks tegur teist, mistõttu on ettevõtluse arengu seisukohalt vaja arendada kõiki aspekte, et areng oleks efektiivne.