natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the increasing human population, food crops that are less demanding to weather conditions, high in nutrients and vitamins, have a good ability to use organic and mineral fertilizers are becoming increasingly important.
Seoses rahvaarvu pideva suurenemisega on järjest olulisemaks muutumas toidukultuurid, mis on ilmastiku tingimuste suhtes vähem nõudlikud, suure toitainete ja vitamiinide sisaldusega ning hea orgaaniliste ja mineraalväetiste kasutamise võimega.
As a result of the work, both hypotheses were partially true, because neither the sowing norms nor the fertilization norms had a credible relationship with the changes in the weight of 1000 seeds.
Töö tulemusena pidasid mõlemad hüpoteesid paika osaliselt, sest 1000 seemne massi muutustega ei omanud usutavat seost ei külvisenormid ega väetamise normid.
The second part of the research is practical, during which a field experiment was planned and built, and the necessary maintenance work during fertilization (fertilization and weed control) was performed.
Uurimustöö teine osa on praktiline, mille käigus planeeriti ja rajati põldkatse ning teostati kasvuaegsed vajalikud hooldustööd (väetamised ja umbrohutõrje).
As a result of the work, author answered the question: "What is the most optimal sowing rate and the most optimal fertilization rate for growing proso millet in Estonian growing conditions?
Töö tulemusena vastas autor küsimustele: "Milline on Eesti tingimustes, hirsi kasvatamiseks optimaalseim külvisenorm ja väetamise norm?
A brief overview of proso millet pests was also provided.
Lühike ülevaade tehti ka hirsi kahjustajate kohta.
wanted to find optimal fertilization and sowing rates and to study the suitability of growing crops in Estonian weather conditions.
Sooviti leida optimaalseid väetamise ja külvisenorme ning uuriti kultuuri kasvatamise sobivust Eesti tingimustes.
The second hypothesis was that fertilization with a complex fertilizer significantly affects the yield and all the structural elements of the crop.
Teiseks hüpoteesiks oli, et väetamine kompleks väetisega mõjutab oluliselt saaki ja kõiki saagstruktuurielemente.
The aim of this BSc. thesis was to study the formation of the yield and elements of the structure of proso millet harvest in Estonian conditions under different sowing and fertilization rates.
Töö eesmärgiks oli uurida Eesti tingimustes hirsi saagi ja saagi struktuuri elementide kujunemist erinevate külvise ja väetamise normide korral.
The first hypothesis was that the sowing rate significantly affects the proso millet yield and all elements of the crop structure.
Esimeseks hüpoteesiks oli, et külvisenorm mõjutab oluliselt hirsi saaki ja kõiki saagi struktuuri elemente.
Root rot causes significant damage primarily in managed forests and in managed conifer stands established on former agricultural lands.
Juuremädanikud põhjustavad olulist kahju eelkõige intensiivselt majandatavates metsades ning endistele põllumajandusmaadele rajatud okaspuu kultuurpuistutes.
Tree vitality assessment with resistography on forest permanent sample plots
Puude seisundi hindamine resistograafiga metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel
The damaged spruce stands were 50-65 years old and the damaged pine stands were approximately 95 years old.
Suuremal määral ning ulatuslikumalt olid kahjustunud kuusikud vanuses 50-65 aastat ning vähem männikud vanuses 95 aastat, kusjuures kuusikutes esines mädanikku vaid kuuskedel ja männikutes mändidel.
Most trees infected by forest pathogens lack easily detectable visual symptoms what makes it difficult to detect the occurrence of a disease in a stand.
Seenhaiguste poolt nakatatud puudest puuduvad enamikul visuaalselt lihtsalt tuvastatavad sümptomid, mistõttu on metsainventeerimise käigus keeruline kindlaks teha haiguse esinemist puistus.
The results contribute to the development of more realistic forest growth models in the future.
Saadud tulemused võimaldavad tulevikus metsanduslike kasvumudelite koostamisel arvestada mädaniku esinemisega puistus.
According to historical maps both site types had five stands on historical forestland and five stands on former agricultural land.
Mõlemas tüübis on viis puistut ajalooliste verstakaartide andmetel asunud alates 19. sajandi lõpust metsaga kaetud alal ja viis puistut metsata alal.
The results of the study showed that approximately 30% of the assessed stands were damaged by root rot.
Töö tulemustest selgus, et visuaalselt hea sanitaarse seisukorraga puistud on arvestataval määral (30%) mädanikega kahjustunud.
The aim of this thesis was to evaluate the health conditions of conifers in managed forest stands by permanent sample plots in Estonia to detect root rot in trees that are visually in a good health condition.
Käesoleva magistritöö eesmärgiks on hinnata majandatavates hea sanitaarse seisukorraga puistutes okaspuude tervislikku seisundit resistograafi puurimiste abil, et uurida, kas visuaalselt terveks hinnatud puudes esineb juuremädanike poolt põhjustatud kahjustusi.
The choice of sample plots was made in ten Oxalis site type spruce stands and in ten Rhodococcum site type pine stands.
Proovitükkidest tehti valik kümnes jänesekapsa kasvukohatüübi kuusikus ja kümnes pohla männikus.
During the last century the the spreading of fungus diseases causing root rot in conifers has become more relevant in forest management.
Käesoleval sajandil on metsanduses esile kerkinud tõsine probleem juuremädanikku tekitavate seenhaiguste massilise levikuga okaspuudel.
The correlation between root rot probability and former land use in a stand was not statistially important.
Endisel maakasutusviisil ei olnud olulist seost juuremädanike levikuga puistus.
The need of best practice or ethical principles was evaluated highly but best practice principles was preferred.
Hea tava- ja eetikapõhimõtete välja töötamise vajalikkust hinnati kõrgeks, kuid eelistati hea tava põhimõtete loomist.
Need an Principles of Best Practice Supporting Sustainable Nature Tourism on an Example of Estonian Stakeholders
Jätkusuutlikku loodusturismi toetava hea tava vajadus ja põhimõtted Eesti huvigruppide näitel
Based on data analysis was shown that sustainable tourism was well-known term and all 3 components were mentioned by 50% of respondents.
Andmete analüüsist järeldus, et jätkusuutliku loodusturismi mõiste oli tuttav ja seda moodustavat kolme komponenti oskas välja tuua veidi üle 50% vastajatest.
In practical part of the thesis the quantitative questionnaire, based on literature analysis and expert interviews, was conducted.
Töö praktilises osas viidi läbi veebipõhine ankeetküsitlus, mis koostati teoreetilises osas kogutud- ja ekspertidega läbi viidud intervjuudest saadud andmete põhjal.
Respondents expressed that best practice would be needed to put certain frame around the nature tourism service, increase of confidence, improvement of sector image and forming a mechanism of social control over nature tourism product.
Nende põhimõtete loomise vajadust seostati loodusturismi valdkonna tegevusraamistiku kujunemisega, usalduse kasvuga, maine parandamisega ja sotsiaalse kontrolli mehhanismi moodustumisega.
In the first, theoretical, part of thesis related literature and science articles containing similar thematic was analyzed and links between sustainable tourism, ethics and best practice was investigated.
Töö teoreetilises osas analüüsiti erialakirjandust ja teadusartikleid, millega näidati jätkusuutliku turismi seoseid eetika ja hea tava põhimõtetega.
All other respondents, who did not know all 3 components just mentioned environmental component.
Kõik ülejäänud vastajad nimetasid jätkusuutlikku turismi komponendina ainult looduskeskkonna.
The need of cooperation between stakeholders was highly assessed by public sector respondents and bit lower by nature tourism entrepreneurs and NGO’s.
Koostöö vajadust hindasid kõrgelt avalikku sektorit esindanud vastajad, keskmisest madalamalt loodusturismi ettevõtjad ja erialaorganisatsioonid, kuid tulemused näitavad, et koostöövalmidus on kõigil osapooltel olemas.
The analysis of best practice, ethics and nature tourism company operation principles confirmed that respondents felt more empathy to environmental component of sustainable tourism, In conclusion can be said that term, components and balance between components of sustainable tourism needs more clarification to stakeholders.
Hea tava, eetika ja ettevõtte tegevuspõhimõtteid kirjeldavate väidete analüüs kinnitas, et vastajad hindavad jätkusuutliku looduskeskkonnaga seotud väiteid kõrgemalt, kui sotsiaalsevõi majanduskeskkonnaga seotud väiteid.
The purpose of this thesis was to investigate awareness of sustainable nature tourism and it’s components (social, economical, environmental) as well the balance between those three components .
Küsitluse käigus selgitati välja vastajate teadlikkus jätkusuutliku loodusturismi mõistest, komponentidest ja nende omavahelisest tasakaalust ning suhtumine hea tava ja eetika vajalikkusesse.
Milk production takes a lot of resources, so it is important to ensure that all produced milk gets valorised.
Piimatootmiseks kulub palju vahendeid, mistõttu on kuluefektiivne, et kogu piimatoodang ühes praakpiimaga saaks väärindatud.
After 90 days of fermentation silages were opened and analyzed.
Kõik katsevariandid tehti kolmes korduses.Pärast 90-päevast fermentatsiooni katsesilod avati ja analüüsiti.
Since waste milk is as unused resource whereas large amount of it goes to utilization, aim of this research is to find out whether it is possible to valorise waste milk through producing silage inoculant.
Kuna praakpiim on justkui kasutamata ressurss, mis läheb suures osas utiliseerimisele, on antud uurimustöö eesmärk teada saada, kas praakpiimale on võimalik anda lisandväärtust silojuuretise näol.
Using waste milk for making silage inoculant and its effect on silage fermentation
Praakpiima kasutamine silojuuretise valmistamisel ja selle mõju silo fermentatsioonile
Based on the results obtained from analysis, differences between control and test samples in advantage of treated silages were found in content of pH, butyric acid, ethanol, ammonia-N and in 2,3-butanediol.
Saadud analüüsitulemuste põhjal leiti erisused kontrollvariandi ja katsevariantide vahel pH, võihappe-, etanooli-, ammooniaaklämmastiku- ja 2,3-butaandioolisisalduses, mil juuretistega silode fementatsioonikvaliteet oli parem kui kontrollvariandil.
Also using pasteurized milk (lactose stays present) with decreased amount of pathogens for making silage inoculant could be examined.
Samuti võiks proovida juuretise valmistamisel kasutada pastöriseeritud praakpiima (juuretise valmistamiseks vajaminev laktoos säilib), vähendamaks praakpiimas leiduvaid patogeene.
Grain-based (wheat, barley, rice) silage inoculants were made using antibiotic contaminated waste milk.
Esmalt tehti kolme erineva teraviljaga (nisu, oder, riis) ja antibiootikumiravi saanud lehmalt kogutud praakpiima baasil piimhappebaktereid sisaldavad juuretised.
Although silage inoculant made with waste milk had positive effect on five fermentation quality parameters, there was no plausible difference in rest of the fermentation quality parameters, due to hypothesis can not be confirmed or neither disproved.
Praakpiimast valmistatud silojuuretiste kasutamine parandas viit fermentatsiooninäitajat, kuid statistiliselt usutavat mõju ülejäänud fermentatsiooninäitajate vahel ei leitud.
As amount of the antibiotic residues and strains of lactic acid bacteria present in silage inoculant were not observed, using waste milk as silage inoculant needs further research.
Praakpiima kasutamine silojuuretise valmistamisel vajab veel täiendavat uurimist, sest pole teada milline on antibiootikumidesisaldus juuretistes ja millised piimhappebakteri tüved seal esinevad.
The main causes of work-related MSDs were the working >40 hours per week and taking care of >10 patients per day.
Peamiseks tööst tulenevaks teguriks SLV tekkele oli >40 töötundi nädalas ning >10 patsienti päevas.
Most of the caregivers (81%) had pain in at least one body region in the both  last year and last month.
Hooldajatest 81%-l esines SLV vähemalt ühes keha piirkonnas nii viimasel aastal kui viimasel kuul.
The right hand grip strength was significantly higher than left one.
Hooldajate parema käe haardejõud oli oluliselt suurem kui vasakul käel.
Results: The response rate was 82,5%  227 caregivers responded to the questionnaire.
Tulemused: Ankeetküsimustikule vastas 227 hooldustöötajat, vastamismäär 82,5%.
The criteria for the selection of the study group were: female in age 1875 years, working full-time and having at least one year of working experience.
Uuritava grupi moodustamise kriteeriumiteks olid naissugu, töötamine täiskohaga, vähemalt aastane tööstaaž ja vanus 18–75 eluaastat.
The most often the symptoms occurred in the lower back, neck, and knee area.
Kõige enam esinesid vaevused alaseljas, kaela piirkonnas ja põlvedes.
Although the parameters of cervical range of motion among the caregivers remained below the percentile ranges of NASA population, these parameters in general, stayed within the recommended values.
Kuigi hooldajate kaela liikuvusulatuse näitajad olid enamasti NASA populatsiooni protsentiilide vahemikest madalamad, jäid need näitajad soovituslike väärtuste piiridesse.
Material and method: The caregivers from 13 clinics of the Tartu University Clinic were the target group, to whom 275 questionnaires were distributed.
Metoodika: Uuritavateks olid SA Tartu Ülikooli Kliinikumi 13 kliiniku hoolduspersonal, kellele jagati 275 ankeetküsimustikku.
The primary job task for the caregivers was to help patients to meet their immediate needs where the forced positions and repetitive upper limb movements were the main risk factors.
Uuritavate peamiseks tööülesandeks oli patsientide abistamine nende esmaste vajaduste täitmisel, mida tuli sageli teha ülajäsemete korduvliigutustega ja sundasendis.
Conclusions: It is important to raise the awareness among the caregivers about a healthy lifestyle, need for physical activity, stretching exercises, and use of the technical aids in the patient’s care.
Järeldused: Oluline on tõsta hooldajate teadlikkust tervisliku eluviisi tähtsusest, venitusharjutuste vajalikkusest ning abivahendite kasutamise olulisusest.
The job tasks of caregivers often require forceful grips, repetitive movements and akward postures, whereas musculoskeletal disorders (MSDs) among caregivers are commonly reported as a serious health problem.
Hooldustöötajate tööülesanded nõuavad tihti patsiendi jõulist tõstmist ja liigutamist, pidevaid sundasendeid ja korduvliigutusi, mistõttu on nende hulgas kõrge risk skeletilihasvaevuste (SLV) tekkeks.
Individual risk factors included high BMI, smoking and short sleep duration.
Individuaalsetest teguritest mõjutasid SLV esinemist kehamassiindeks, suitsetamine ja unekestus.
The increased body mass index was associated with impaired muscle performance.
Suurenenud kehamassiindeks oli seotud halvenenud lihasnäitajatega.
So, it is important to investigate the prevalence of MSDs among caregivers and associations with job related factors.
Seetõttu on oluline uurida skeleti-lihasvaevuste levimust hooldajate seas tulenevalt nende tööeripärast.
Aim: To identify the prevalence of musculoskeletal disorders among caregivers, and analyse the relationships between the characteristics of the work process and functional status of the musculoskeletal system.
Uurimistöö eesmärk: Selgitada välja tööga seotud skeleti-lihasvaevuste levimus hooldustöötajatel, seoses tööprotsessi iseärasuste ja skeleti-lihassüsteemi funktsionaalse seisundiga.
Work-related musculoskeletal discomfort among caregivers: prevalence and association with work process and musculoskeletal factors
Tööga seotud skeleti-lihasvaevused hooldustöötajatel: levimus ja seos tööprotsessi iseärasustega ning skeleti-lihassüsteemi funktsionaalse seisundiga
It was also found that functional status of the musculosceletal system among the caregivers was reduced – the parameters of M. erector spinae were lower the normal.
Samuti selgus, et hooldajate selgroosirgestajalihase funktsionaalne seisund oli langenud, kusjuures trapetslihase ja kodarmise randmepainutajalihase näitajad jäid enamasti soovituslike väärtuste piiridesse.
The functional state of musculoskeletal system was measured, using myotonometry, goniometry and dynamometry.
Ankeetküsimustiku lõpus nõusoleku andnud uuritavatest moodustati katsegrupp (n = 14), kelle seas viidi läbi skeleti-lihassüsteemi funktsionaalse seisundi parameetrite mõõtmised müotonomeetria, goniomeetria ja dünamomeetria abil.
The work is pimarily based on data compiled from the literature.
Töö on koostatud peamiselt kirjandusest saadud andmetele tuginedes.
There are formed 21 year long prognosis of a willow plantation to find the profitability.
Tasuvuse leidmiseks on koostatud 21 aastane pajuistanduse prognoos.
In the second half of the work are outlined the willow and poplar species which are available in Estonia and subsidy for energy culture.
Töö teises pooles on välja toodud Eestis saadavad paju ja papli sordid ning energia kultuuri kasvatamisest saadavad toetused.
On the economical side there are calculated the costs before the energy forest cultivation per hectare and the founding costs per hectare and the income from the harvest per hectare.
Majanduslikul poolel arvutatud energiavõsa kasvatamise rajamiseelsed ja rajamisaegsed kulud hektari kohta ning saagikoristusest saadav tulu hektari kohta.
The harvest is assumed to carry out with a Claas Jaguar harvester and the wood chips are sold to boiler house.
Saagikoristus teostatud Claas Jaguar võsakombainiga ning saadud hake müüdud tooret kasutavasse katlamajja.
The machinery operating costs are calculated based on agricultural machinery.
Masinakuludes arveastatud põllutöömasinate teenustööd.
The aim of the costbenefit analysis is to find the annual net profit per hectare and the net profit throughout the lifetime of the short rotation coppice.
Kulude ja tulude analüüsi eesmärgiks leida iga aastane ning kogu elueal saadav puhaskasum hektari kohta.
Short rotation willow coppice cultivation and its profitability in Estonia
Paju energiavõsa kasvatus ning selle tasuvus Eestis
Objective of this thesis is based on literature review about short rotation coppice cultivation, willow and poplar as an example.
Käesoleva lõputöö eesmärk on anda kirjanduse põhjal ülevaade energiavõsa kasvatusest, paju ja papli näitel.
In the fist half of the work is described the cultivation of the short rotation coppice and the control of the pests and damage at the plantations.
Töö esimeses pooles on kirjeldatud energiavõsa kasvatamise etappe ning istanduses leiduvaid kahjureid ja kahjustusi.
Potential herbaceous energy crops for biogas in Estonia
Potentsiaalsed rohtsed energiataimed biogaasiks Eestis
Because of the increasing energy consumption in society, it’s nessessary to direct our attention to use renewable energy sources.
Üha suureneva energiatarbimise tõttu ühiskonnas, on vajalik suunata oma tähelepanu taastuvate energiaallikate kasutamisele.
The use of non-renewable (fossil) natural resources are based on the principle that they should be used until they are replaced with some renewable energy source.
Fossiilsete (taastumatute) loodusressursside kasutamine peaks toimuma põhimõttel, et nende ekspluateerimine oleks kindlustatud ajani, kus neid on võimalik asendada mõne teise, taastuva ressursiga.
However, Amur silvergrass is sensitive to winter colds, risk remains that plants won’t survive the winter.
Amuuri siidpööris on tundlik talvekülmade suhtes ja on oht, et taimed ei talvitu.
One of the renewable source is energy crops.
Üheks selliseks energiaallikaks on energiataimed.
Two crops out of three (Jerusalem artichokes and Szarvasi-1) have better adapting assumption in Estonian conditions than the third crop (Amur silvergrass).
Kolmest uuritavast kultuurist kaks (maapirn ning Szarvasi-1) omavad Eesti tingimustes kohanemiseks paremaid eeldusi.
Although the production of methane was fastest from Jerusalem artichokes plants, by the 77-th day the highest yield of methane was produced by Amur silvergrass (350 LCH4/kg VS).
Metaani eraldumise kiirus oli kõige suurem maapirni puhul, kuid 77. päevaks saadi kõige suurem metaanisaak amuuri siidpöörise taimedelt.
Three crops were chosen – Jerusalem artichokes, Amur silvergrass and Szarvasi- 1, which was based on the bred of couch grass.
Bakalaureuse töös käsitletakse kolme alternatiivkultuuri – maapirn, amuuri siidpööris ning Szarvasi-1, mis on aretatud Ungaris orasheina baasil.
Particulary because Jerusalem artichokes and Szarvasi-1 are both drought and cold resistant.
Maapirn ja Szarvasi-1 on nimelt põua- ja külmakindlad kultuurid.
In addition to lignin, nitrogen also has important part of methane yield.
Lisaks ligniinile sisaldab biomass veel hemitselluloosi ja tselluloosi.
To find the potential herbaceous energy crops for biogas production in Estonia, it’s necessary to determine the possible methane yield and therefore consider possible factors that could influence the yield of methane (weather, soil, chemical composition of biomass, fertilization).
Töö eesmärgiks on uurida nimetatud kolme mitmeaastase kultuuri kohanemist Eesti tingimustes, potentsiaalset metaanisaaki ning metaani eraldumise kiirust eeltöötlemata biomassist.
Energy crops are grown specifically for use as fuel and offer high output per hectare with low inputs.
Enne laiaulatuslikku energiataimede kasvatamist on vajalik läbi viia põhjalikumad uuringud leidmaks sobivaid kultuure ning optimaalseid koristusaegu.
At the same time Amur silvergrass and Szarvasi-1 had less than 50% of methane produced (both 110 LCH4/kg VS).
Oktoobris toimunud koristuse ajaks olid Szarvasi-1 taimed tugevalt ligniinistunud, mis omakorda takistas metaani produktsiooni.
In Southern Hungary, there was a fertilization experiment, which showed that nitrogen played an important role in biomass production increasing biomass weight in any phenophase, while potassium and phosphorus were shown to be important only in the early phenophases (spring and flowering period and the beginning of the flowering time, respectively).
Energiataimede kollektsioon rajati 2008. aastal Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakonnas Rõhu katseaias.
Energy usage of a small residential building
Väikeelamu energiakasutus
Aim which is set for this paper is to find out thermal load of given dwelling and suitability of installed heating system.
Maja soojuskoormuse arvutustest selgus, et hoone soojuskoormus -25°C välis-temperatuuri korral on suurem, kui installeeritud kütteseadmete võimsus.
In last chapter easy calculations for profitability of photovoltaic solar panels are made.
Viimases punktis käsitletud lihtsustatud tasuvusarvestus päikesepaneelidesüsteemi paigalduse kohta hoone lamekatusele näitas, et tasuvusaeg on liigselt pikk.
Another task was to make electrical drawings and calculations of named building.
Antud töö andis autorile ülevaate hoone energiakasutusest ning ideid, kuid parendada selle hoone energeetikat.
In this paper is analysed the suitability of lighting system in this house.
Projekti raames on ära lahendatud elamu pistikupesade, ja valgustuse valik.
Given paper describes energy usage in a small building located in Tartu, Estonia.
Koostatud sai ka hoone arhitektuurne plaan CAD-is.
The purpose of this paper is to estimate the distribution of species in different zones of reservoirs during the whole fishing season (from spring to autumn) in two large and deep lakes of Vooremaa (Jõgeva County) – lake Saadjärv and lake Kuremaa.
Käesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks on hinnata noodapüügil tabatud kalade saakide alusel kalaliikide jagunemist veekogusiseselt erinevate piirkondade vahel püügisessiooni vältel (kevadest sügiseni) kahes suures ja sügavas Vooremaa järves – Saadjärves ja Kuremaa järves.
The data for this research was taken as part of the „Elaboration of methods for estimating fish reserves" project, from April to November in 2014.
Uurimistöös kasutatud materjali püük toimus projekti „Sisevete kalavarude hindamise metoodika täiustamine" käigus 2014.a.