natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In total there were collected samples from 37 batches of butter and five batches of additives used in tested butter.
Kokku koguti võiproove 37. võipartiist ja viiest maitselisandi partiist.
Flavor additives are used to improve the product quality, but they might also contaminate the product with microbes.
Lisandite lisamisega parandatakse toote maitsekvaliteeti, kuid nende lisamisel võib tootesse sattuda soovimatuid mikroorganisme.
Molds and yeasts were present in only six butter batches.
Hallitus- ja pärmseente kasvu tuvastati vaid 6 võipartiis.
Four distinct methods to separate serum phase from the fat phase were used in this work.
Töös kasutati mikroobide üldarvu hindamisel nelja erinevat meetodit või plasmafaasi eraldamiseks rasvafaasist.
Aim of this study was to evaluate the presence of microbes in various types of butter.
Antud magistritöö eesmärk oli hinnata mikroobide, sh. hallitus- ja pärmseente, esinemist erinevat tüüpi võides.
In conclusion, it is possible to say that the microbial quality of the butter produced in Estonia is very good.
Kokkuvõtteks võib öelda, et või mikrobioloogiline kvaliteet Eestis on väga hea, kuid tugevamate seoste leidmiseks mikrobioloogilise kvaliteedi hindamismeetodite ja erinevate võitüüpi vahel peaks uuritavat valimit oluliselt suurendama.
To assess a stronger connection between the evaluation methods of microbiological quality and different types of butter, the tested sample size must be significantly higher, covering different seasons due to fluctuations in raw milk, influencing microbiota in the butter.
Kasutatud meetodite puhul leiti mikroobide üldarvus mitmeid erinevusi, mis tulenevad või plasma- ja rasvafaasi segunemisest proovivõtul.
Solids settled very well with pH 11.
Sete settis väga hästi pH 11 juures.
1,5 hour settling decreases suspended solid content 3-4 times, from 1977 mg/l to 588 mg/l (taken from upper layer).
Juba 1,5 tunnine settimine vähendab 3-4 kordselt hõljuvaine sisaldust – 1977 mg/l pealt 588 mg/l peale (ülemistest kihtidest võetuna).
Optimal flocculant doses were 0,5-1,5 mg/l.
Optimaalseks flokulandi kogus on 0,5-1,5 mg/l.
The author didn’t consider using flocculants with previous pH changes meaningful – original wash water pH with flocculant tests had similar results.
Autor ei pea pH muutmist koos flokulantide kasutamisega kuigi mõttekaks – algproovi pH juures näitas flokulant võrdväärseid tulemusi kui eelnevalt pH-d muutes ning flokulanti kasutades.
From the eight tests flocculant SFA 150 showed the best results.
Kaheksa erineva flokulandi katsetuses oli parim flokulant SFA 150.
Cleaning of landfilled plastics and treatment of wash water
Prügilaplasti puhastamine ja selle pesuvee käitlemine
After washing and drying the refuse derived fuel calorific value rised significantly.
Peale pesu ja kuivatamist tõusis jäätmekütuse kütteväärtus märgatavalt.
SFA 137, SFA 137 HMW and SFA 150 HMW were only slightly worse.
Palju ei jäänud näitajate poolest maha ning andsid häid tulemusi ka SFA 137, SFA 137 HMW ning SFA 150 HMW.
Tests showed that plastic wash water was heavily contaminated – above the wastewater pollution limits of sewage inlet.
Pesemise katsetest selgus, et plastijäätmete pesuvesi on tugevalt reostunud – ületab ühiskanalisatsiooni juhitava reovee reostusnäitajate piirväärtusi.
During the work different options like recycling landfilled plastic and using plastics for energy production were analyzed.
Töös analüüsiti võimalusi prügilaplasti ringlussevõtuks ning kasutamist energia tootmiseks.
The aim of this master thesis was to find out possibilities of valorising plastics gained from Kudjape landfill.
Käesoleva magistritöö eesmärk oli uurida prügilast saadud plasti väärindamise võimalusi Kudjape prügila näitel.
Several drying, washing and wash water treatment tests were made.
Selleks tehti rida katseid plasti pesemiseks ja kuivatamiseks ning pesuvee puhastamiseks.
The settleable solids test with Imhoff cones showed that most of the solids settle to the bottom in 15 minutes.
Settimise katsed Imhoffi koonustega näitasid, et enamus settest vajub põhja 15 minuti jooksul ning keskmine pesuvee sette maht on 12,5 ml/l.
Wash water treatment for the use of water circulation should be done mechanically and chemically.
Pesuvee puhastamisel ringlusse võtmise eesmärgil tuleks kasutada nii mehaanilist kui ka keemilist puhastust.
The main difference between mechanical and chemical wash water treatment was the time of settling.
Põhiline erinevus mehaanilise ja keemilise pesuvee puhastamise vahel on see, et hõljuvaine näit langeb kemikaalide kasutamisega palju kiiremini.
Optimal concentration of alumina was about 2 mg/l with which the level of suspended solids went down to 10 mg/l.
Katsetatud koagulantidest osutus parimaks ALS, kuid seda ainult väikse erinevusega võrreldes PAX-XL 100-ga. Optimaalne aktiivaine kogus on ligikaudu 2 mg/l ning sellega langeb hõljuvaine sisaldus juba 10 mg/l juurde.
Evectiness of both stoves were good and as expected.
Mõlema kütteseadme kasutegurid olid ootuspärased.
Determination of Techincal Parameters and Analysis of Suitability Heating Sources
Põhikütteseadmete tunnussuuruste leidmine ja sobivuse analüüs
Experimentally was found that the warm up of both stoves was very irregular all over the the surface.
Katsete käigus selgus mõlema kütteseadme väga ebaühtlane küttepinna soojenemine.
The stove is built in combination with the original heat wall.
Pliit on rekonstrueeritud 2014 aastal, mille käigus liideti originaalsele soojamüürile kaasaegne pottvooderdusega pliit.
: In present research the technical parameters are determined and calculated of two stone stoves in target to detect their effectiveness, power, theoretical ability to save energy, volume and heat output areas.
Selleks on leitud küttseadmete tehnilised parameetrid nagu kasutegur, võimsus, teoreetiline soojamahutavus, maht ja küttepindala.
Based on the investigated data and calculations the research is finilized as guidline for consideration of suitability as the only heating option for newly reconstructed three room enviromentally friendly apartment.
Küttseadmed on oma seisukorrast ja parameetritest lähtuvalt sobilikud edasiseks kasutamiseks põhikütteseadmena pilliroomattidega soojustatud kolmetoalises rekonstrueeritud korteris.
During research various components were investigates such as construction, used materials, measures and draft tubes.
Lisaks on uuritud kütteseadmete lõõristiku ehitust, konstruktsiooni ja koostamiseks kasutatud materjale.
As well parameters like flue gas composition, temperatures over the heating area, temperature of the flue gas are determined experimentally with flue gas analyzer and infrared camera.
Eksperimentaalselt on mõõdetud suitsugaaside koostist, suitsugaaside temperatuuri, kütteseadme pinnatemperatuure erinevatest mõõtepunktidest ning teostatud termograafia kütteseadme soojaväljastuspinna soojenemise asjaolude uurimiseks.
That kind of type of stove was most widely built stone stove during 30´s.
Pottvooderdusega umbkoldega ahi on ehitatud 1935 aastal.
One of the partly newly built light weight stove stone is located in the kitchen.
Üks kahest kütteseadmest on korteri köögis paiknev pliit, mille soojamüür on planeeritud kütma kööki ja selle kõrval asuvat tuba.
As well temperature of flue gas of both stoves were low but too low on kitchen located stove.
Pliidi suitsugaaside uurimisel selgus suitsugaaside liiga madal temperatuur ning suitsugaasis sisalduva veeauru kondenseerumine slepe tepslil.
Successful management of the enterprise is also secured by European Union refunds to promote production.
Ettevõtte edukale majandamisele aitavad ka kaasa EL tootmistegevust edendavad toetused.
Rises in producer prices in 2010 also play a significant part.
Suur osa on ka väljamüügi hindade tõul 2010. aastal.
Soaring production costs have brought along increased production prices.
Tootmiskulude tõusu tagajärjel on kasvanud ka tootmisomahind.
The enterprise’s total milk production and milk production per cow have also risen.
Samuti on ettevõttes tõusnud ka kogupiimatoodang ja piimatoodang lehma kohta.
Feeding costs per cow have risen the most, which is mainly caused by an overall increase in production input prices.
Aastate lõikes on enam kasvanud söödakulu looma kohta, mille peamiseks põhjuseks on üleüldine tootmissisendite hindade tõus.
Milk production profitability on the example of OÜ Männiku Piim
Piimatootmise tasuvus ja seda mõjutavad tegurid OÜ Männiku Piim näitel
In the evaluation of the enterprise’s production profitability indicators of the enterprise's production base, such as expenditure and revenue, output, assets and investments need to be examined.
Ettevõtte tootmistegevuse põhinäitajateks on ettevõtte kulud, mille alusel kujuneb omahind, toodangu arvestus, ettevõtte sissetulekud, varad ja investeeringud.
As a result of the changes, milk production has concentrated in factory farms where the number of dairy cows has decreased over time, yet productivity has increased.
Piimatootmine on koondunud suurmajapidamistesse, piimalehmade arv on vähenenud ja produktiivsus suurenenud.
The analysis shows improvement in production profitability indicators over the years examined, mainly owing to the enterprise’s increased milk production, which has been achieved by investments in new equipment and cattle replacement by more productive cows.
Peamisteks põhjusteks on ettevõtte piimatoodangu suurenemine, mis on tingitud investeeringute tegemisest tehnika uuendamisse ja karja väljavahetamisest produktiivsemate loomade vastu.
The largest part of the enterprise’s production expenses is made up by goods, raw material and labour costs.
Kõige suurema osakaaluga kogukuludest on söödakulu, tööjõukulu ja amortisatsioon.
Milk production is an agricultural sector with the most potential, thus the economic and sustainable development of this sector is important.
Piimatootmise jätkusuutlikkuse puhul on oluline arendustegevus.
The purpose of this Bachelor thesis is to analyse the main production indicators of a milk production enterprise and based on these, determine the profitability of the enterprise, considering the fact that the enterprise has invested in new machinery, equipment, facilities and Estonian Holstein cattle in recent years.
Segatootliku põllumajandusettevõtte tootmistegevuse põhinäitajateks on kulude arvestus, toodangu arvestus, sissetulekute kujunemine, varad ja investeeringud, mille väljaselgitamisel tuleb arvestada nii taime- kui ka loomakasvatusharuga.
Total expenditure of OÜ Männiku Piim has increased in the years included in the analysis.
Uuritaval perioodil on piimatootmisega seonduvad kogukulud OÜ-s Männiku Piim suurenenud.
Significant changes have taken place in Estonian agriculture and dairy industry over the years, which, to a great extent, owe to technological innovations and also to joining the European Union.
Alates taasiseseisvumisest on Eesti piimatootmises toimunud suured muudatused.
In order to encourage development, various indicators affecting milk production enterprises need to be examined.
Need olulised majandusnäitajad võimaldavad meil põllumajanduslikule tootmistegevusele hinnangut anda.
The empirical part of the thesis has been compiled according to the enterprise’s records.
Bakalaureusetöö koostati Tartumaal asuva OÜ Männiku Piim näitel.
The research methods applied in the preparation of the thesis include document analysis, comparison of various statistical data and proportion analysis.
Selle peamisteks põhjusteks on tehtniliste uuenduste kasutuselevõtt, paremad söötmisviisid ja loomatõugude väljavahetamine.
As a result, revenue from milk sales has grown and profits have increased.
Müügitulu piima müügist on ettevõttes aasta- aastalt suurenenud.
Revenue is affected by market situation, market price as well as refunds.
Müügitulu suurenemine on peamiselt tingitud müügihinna-, müüdud toodangu koguse ja piimatoodangu mahu suurenemisest.
Discussion: This project was financed by Ministry of Agriculture, this means that it is used as real project.
Diskussioon: Projekti rahastajaks oli Põllumajandusministeerium, seetõttu omab rakenduslikku tähtsust.
First results were published year 2012 in journal „Agraarteadus", where results were about years 2010 to 2011.
2012. aastal avaldati esimesed tulemused ajakirjas „Agraarteadus", kus olid välja toodud tulemused aastate 2010-2011 kohta.
For statistical analysis Ms Excel and web site http://vassarstats.net/ were used.
Korrelatsioonikordajate leidmiseks kasutati internetilehekülge http://vassarstats.net/ .
For evaluating body condition score there was used scale from 0 to 5 with half-scoring precision.
Toitumuse hindamine toimus skaalal nullist viieni 0,5-punktilise täpsusega.
On each farm rations were prepared and feed samples were analyzed to check that they meet nutritional requirements.
Uuritavates farmides võeti kõikidest kasutuselolevatest söötadest söödaproovid ja analüüsiti need, et kontrollida toitefaktorite tarbe rahuldamist.
Near future using statistical models should be considered, taking into account a range of factors, including farm, lambing month, ewe age and breed.
Edaspidi võiks seda teemat uurida lähemalt, kasutades mudeleid, kus oleks arvesse võetud teatud faktoritest põhjustatud mõjutegureid (aasta, farm, poegimiste arv, poegimiskuu, tõug jm).
Results: At free period, from weaning to tupping, ewes improved their condition well and obtained optimal condition (3-3.5 points).
Töö tulemused: Vabal perioodil olid uted põhilise osa karjamaal ja seal nad taastasid paaritusperioodiks oma toitumuse hästi ja saavutasid enamuses optimaalse toitumuse (3-3,5 punkti).
Materials and methods: Three different organically farmed test farms were chosen for this study.
Töös kasutatud andmete ja metoodika kirjeldus: Jõudluskontrolliga liitunud mahelambakasvatusega tegelevate farmide hulgast valiti välja kolm testfarmi.
Lamb 100-day weight was affected by ewe body condition at lambing and body condition changes during gestation period and suckling period.
Tallede 100 päeva kehamassile avaldasid mõju ute toitumus poegimisel ja uttede toitumuse muutus tiinusperioodil ja imetamisperioodil.
Ewe’s body condition scores were measured at weaning, at tupping and at lambing and production data (ewe litter size, lamb birth weight and lamb 100- day weight) were obtained from the Estonian sheep recording database "Pässu".
Poegimis-, tallede sünnimassi ja 100 päeva kehamassi andmed saadi Eesti Lambakasvatajate Seltsi Jõudluskontrolli andmebaasist Pässu.
Ewes, whose body condition declined during gestation period, had lower lamb birth weight (single 4.01 kg).
Uttedel, kelle toitumus langes tiinusperioodil oli tallede sünnimass kõige väiksem (üksiktalledel 4,01 kg).
Background: In 2010–2012, field trial were carried out in three different sheep farm, where ewe’s feeding was monitored.
Töö tausta kirjeldus: Ajavahemikul 2010-2012 viidi kolmes väljavalitud mahelambafarmis läbi uttede söötmise uurimused Eesti Maaülikooli söötmise osakonna teadlaste poolt.
This thesis analyses data about lambing season in 2012 (years 2011 to 2012).
Käesolev magistritöö käsitleb eelpooltoodud uurimisprojekti 2012. aasta poegimisandmeid.
Lamb birth weight was most affected by ewe gestation period.
Tallede sünnimassi mõjutas kõige rohkem ute tiinusaegne söötmine.
Ewes, whose body condition didn’t change or increased, had higher lamb birth weights (accordingly 4.75 kg and 4.65 kg).
Uttedel, kelle toitumus jäi samaks või tõusis, olid üksiktallede sünnimassid vastavalt 4,75 kg ja 4,65 kg. Mitmiktalledel oli kõige kõrgem sünnimass (3,97 kg) uttedel, kelle toitumus tõusis tiinusperioodil.
Impact of feeding organic ewes on ewe body condition score and production traits over the reproduction cycle
Mahedalt peetavate uttede söötmise mõju nende toitumusele ja jõudlusele uttede sigimisperioodi erinevatel etappidel
Body condition score 3 had greatest impact on the ewe litter size, where number of lambs per ewe was 1.78.
Toitumushinde kolm korral oli farmide keskmisena uttede viljakuseks 1,78.
During suckling period highest lamb 100-day weights were among ewes, whose body condition declined over the period (single 29.41 kg and multiple 23.73 kg).
Kui uttede toitumushinne imetamise ajal tõusis , siis tallede 100 päeva kehamass oli 10,5 % võrra madalam üksiktalledel ja 4,8 % võrra madalam mitmiktalledel võrreldes nende üksik- või mitmiktalledega, kelle ema toitumushinne tiinuse ajal langes.
are morphologically highly variable, therefore there are described many species, forms and varieties, many of which are later considered as synonymes.
on suure morfoloogilise varieeruvusega, mistõttu on kirjeldatud palju liike, vorme ja varieteete, millest paljusid on hiljem käsitletud sünonüümidena.
These forms have also been considered as separate species by many authors.
Neid vorme on mitmed autorid käsitlenud ka iseseisvate liikidena.
In this purpose I compared shell morphometrical data, shell frontal section contour and COI gene.
Selleks on võrreldud nende vormide morfomeetrilisi andmeid, koja frontaallõike väliskontuure ja COI geeni.
Amongst the most variable species are Pisidium casertanum (Poli, 1791) and P. nitidum Jenyns, 1832.
Ühed morfoloogiliselt kõige rohkem varieeruvamad liigid on Pisidium casertanum (Poli, 1791) ja P. nitidum Jenyns, 1832.
Their most known forms are P. casertanum f. ponderosa Stelfox, 1918 and P. nitidum f. crassa Stelfox, 1918.
Nende liikide tuntuimad vormid on P. casertanum f. ponderosa Stelfox, 1918 ja P. nitidum f. crassa Stelfox, 1918.
On the systematics of some Estonian pea clams (Bivalvia: Sphaeriidae: Pisidium spp.)
Mõnede Eesti herneskarpide (Bivalvia: Sphaeriidae: Pisidium spp.)
The shell frontal section contour did not differ between these two forms, therefore the method of comparing shell frontal section contour cannot be used to distinguish them.
Koja väliskontuurides ei olnud nende vormide vahel erinevusi, seega ei saa väliskontuure võrdlevat meetodit kasutada nende vormide eristamiseks.
Pisidium nitidum and P. nitidum f. crassa differed statistically significantly by all studied shell indices.
Liigi P. nitidum tüüpilise vormi ja vormi crassa vahel erinesid kõik morfomeetrilised indeksid statistiliselt oluliselt.
DNA sequencing was successful for the form ponderosa but not for the typical form of P. casertanum.
DNA sekveneerimine õnnestus liigi P. casertanum vormi ponderosa puhul, kuid ei õnnestunud tüüpilise vormi puhul.
COI gene sequences of the form ponderosa did not differ significantly from the sequences of the typical form obtained from GenBank.
Liigi P. casertanum vormi ponderosa geenijärjestused ei erine oluliselt GenBank'is olevatest tüüpilise vormi järjestustest, mistõttu ei saa vormi ponderosa pidada iseseisvaks liigiks.
According to the morphometrical analyses, P. casertanum differs from P. casertanum f. ponderosa by most of the studied shell indices.
Morfomeetrilise analüüsi tulemusena selgus, et liigi P. casertanum tüüpilise vormi ja vormi ponderosa vahel erinesid enamus uuritud koja indekseid statistiliselt oluliselt.
Therefore this contour can be used as a characteristic for distinguishing these two forms.
Samuti erinesid mõlema vormi koja väliskontuurid üksteisest, seega on võimalik väliskontuuri kasutada nende vormide eristamisel ühe määramistunnusena.
Consequently the genetic independence P. nitidum f. crassa cannot be confirmed.
Seetõttu ei saa vormi crassa geneetilist iseseisvust kinnitada.
The sequencing was successful only for the typical form of P. nitidum.
DNA sekveneerimine õnnestus liigi P. nitidum tüüpilise vormi puhul, kuid mitte vormi crassa puhul.
The aim of the current study was to clarify if forms ponderosa and crassa are independent species.
Käesoleva töö eesmärk on selgitada, kas P. casertanum ja P. casertanum f. ponderosa ning P. nitidum ja P. nitidum f. crassa on erinevad liigid.
In conclusion, BAM with a low dose of ketamine produces short-term general anaesthesia in baboons that allows for minor veterinary procedures such as blood collection and microchipping.
Kokkuvõtteks võib öelda, et väikese ketamiiniannusega BAM tekitab paavianides lühiajalise üldanesteesia, mis võimaldab väiksemaid veterinaarprotseduure, nagu vere kogumine ja mikrokiibistamine.
The main side-effects seen were hypoxia (SpO2: 62 ± 13%; PaO2: 37 ± 10 mmHg) as well as slightly elevated EtCO2 (63 ± 9 mmHg) and PaCO2 (63 ± 9 mmHg).
Peamised täheldatud kõrvaltoimed olid hüpoksia (SpO2: 62 ± 13%; PaO2: 37 ± 10 mmHg), samuti pisut kõrgenenud EtCO2 (63 ± 9 mmHg) ja PaCO2 (63 ± 9 mmHg).
A novel protocol for anesthesia of chacma baboons
Uudne protokoll karupaavianide anesteesiaks
In the second part of the study, following doses were used: BAM 0.01 ± 0.005 ml/kg (butorphanol 0.31 ± 0.15 mg/kg, azaperone 0.12 ± 0.06 mg/kg, medetomidine 0.12 ± 0.06 mg/kg) and ketamine 2.04 ± 0.22 mg/kg.
Uuringu teises osas kasutati järgmisi annuseid: BAM 0,01 ± 0,005 ml/kg (butorfanool 0,31 ± 0,15 mg/kg, asaperoon 0,12 ± 0,06 mg/kg, medetomidiin 0,12 ± 0,06 mg/kg) ja ketamiin 2,04 ± 0,22 mg/kg.
BAM-Ket protocol produced a minimum of 40 minutes of immobilisation, with induction times of 3.46 ± 1.36 minutes and full recovery in 4.8 ± 2.8 minutes after receiving reversals (atipamezole, naltrexone).
Kasutatud BAM-Ket anesteesia tagas minimaalselt 40- minutilise immobilisatsiooni, induktsioon oli 3,46 ± 1,36 minutit ja täielik taastumine toimus 4,8 ± 2,8 minutit peale antidoodi (atipamezool, naltreksoon) manustamist.
The object of this study was to evaluate the efficacy and safety of the combination of butorphanol, azaperone and medetomidine with a low dose of ketamine (BAM-Ket) for immobilisation of chacma baboons (Papio ursinus).
Selle uuringu eesmärk oli hinnata butorfanooli, asaperooni ja medetomidiini kombinatsiooni koos ketamiini madala annusega (BAM-Ket) efektiivsust ja ohutust karupaavianide (Papio ursinus) immobiliseerimiseks.
The dose titration study showed that ketamine is needed in the protocol since BAM on its own cannot produce complete immobilisation in baboons.
Sobiva annuse uuring näitas, et ketamiini lisamine on vajalik, kuna ainuüksi BAM ei taga paavianidel vajalikku immobilisatsiooni taset.
Six male chacma baboons were used in a dose titration study and another fifteen baboons were immobilized and monitored for physiological response to BAM-Ket.
Veel viisteist paaviani immobiliseeriti ja jälgiti selgitamaks karupaavianide füsioloogilisi muutusi BAM-Ket anesteesia ajal.
Annual conference Investigation and Usage of Renewable Energy Sources is being held already 16th time.
2014. aastal toimub konverents "Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine" juba 16 korda.
Elis Vollmer, Deputy Manager of the Centre of Renewable Energy of Estonian University of Life Sciences
Elis Vollmer, Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskuse asejuhataja
The development plan determines development scenarios in energy economy for the next twenty years and focuses on sustainability, competitiveness, energy effi ciency and energy security.
Nimetatud arengukava kirjeldab erinevaid energiamajandusstsenaariume, mis suunavad valdkonna arengut järgmise paarikümne aasta jooksul, keskendudes jätkusuutlikkusele, konkurentsivõimele, energiatõhususele ja energiajulgeolekule.
The discussion enables politicians, scientists and practitioners to debate on oncoming sustainable development possibilities.
Diskussioon võimaldab poliitikutel, teadlastel ja praktikutel ühiselt arutleda ees ootavate arengusuundade ja jätkusuutlike lahenduste üle.
Investigation and usage of renewable energy sources : sixteenth conference proceedings : [2014 : Tartu]
TEUK XVI : taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : kuueteistkümnenda konverentsi kogumik : [2014 : Tartu]
Besides oral presentations we also exhibit poster presentations with very diverse topics ranging from studies on microalgae in energy production to bioethanol and briquette production from different biomass.
Lisaks suulistele ettekannetele on esindatud ka posterettekanded väga laia teemaderingiga, alates mikrovetikate kasutamisest energeetikas kuni bioetanooli ja erineva koostisega puitbrikettide tootmiseni.