natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specifically, while the measures adopted to counter the COVID-19 pandemic amount to 1.9% of GDP, the deterioration of the macroeconomic situation is expected to contribute 5.3 percentage points of GDP to the planned deficit.
Kui COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks võetud meetmed moodustavad 1,9 % SKPst, peaks makromajandusliku olukorra halvenemine suurendama kavandatud eelarvepuudujääki 5,3 protsendipunkti SKPst.
Against this backtround, the Commission has therefore prepared this report, which analyses France's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Prantsusmaa täidab aluslepingu kohast puudujäägi- ja võlakriteeriumi.
The structural balance registered no improvement in 2019 4 , thus also pointing to a significant deviation of 0.6% of GDP.
Struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal ei paranenud, 4 mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele - 0,6 % SKPst.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, France, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Prantsusmaa, % SKPst
It estimates the deficit-increasing impact of those support measures at 1.9% of GDP in 2020.
Stabiilsusprogrammi kohaselt on nende toetusmeetmete eelarvepuudujääki suurendav mõju 2020. aastal 1,9 % SKPst.
Data notified by the French authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in France reached 3.0% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.1% of GDP, the same lavel as in 2018.
Andmed, mille Prantsusmaa ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 3,0 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 98,1 % SKPst ehk samal tasemel kui 2018. aastal.
The notified data show that France did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the MLSA amounted to 2.0% of GDP.
Esitatud andmed näitavad, et Prantsusmaa ei teinud 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme saavutamisel piisavalt edusamme (vt tabel 1), sest erinevus minimaalsest lineaarsest kohandusest oli 2,0 % SKPst.
On 13 July 2018, France was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 1.4% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 .
13. juulil 2018 soovitati Prantsusmaal tagada, et valitsemissektori esmaste kulude nominaalne kasvumäär, millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed ja ühekordsed meetmed, ei ületa 2019. aastal 1,4 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst 3 .
Moreover, the data for 2018 and 2019 imply insufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
2018. ja 2019. aasta andmed osutavad ebapiisavatele edusammudele võla vähendamise sihttaseme saavutamisel, mis on samuti esmapilgul usutavaks tõendiks selle kohta, et esineb ülemäärane eelarvepuudujääk stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
Public investment is estimated to have risen from 3.4% of GDP in 2018 to 3.6% in 2019, above the general government deficit in 2019.
Avaliku sektori investeeringud on hinnangute kohaselt suurenenud 3,4 %-lt SKPst 2018. aastal 3,6 %-le 2019. aastal, mis on 2019. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägist suurem.
In 2019, the debt ratio stabilised at 98.1%, reflecting the debt-increasing effect stemming from the primary deficit and, although decreasing, interest expenditure.
Võla suhe stabiliseerus 2019. aastal 98,1 % tasemel, kajastades esmasest eelarvepuudujäägist ja (ehkki vähenevatest) intressikuludest tulenevat võlakoormust suurendavat mõju.
The headline deficit increased from 2.3% of GDP in 2018 to 3.0% in 2019, mainly due to the statistical impact of the transformation of the tax credit for competitiveness and employment (CICE) into a permanent outright reduction of employer's social contributions, which accounted for about 0.9% of GDP.
Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suurenes 2,3 %-lt SKPst 2018. aastal 3,0 %-le SKPst 2019. aastal ning see tulenes peamiselt statistilisest mõjust, mida avaldas konkurentsivõime ja tööhõive maksusoodustuse (CICE) muutmine tööandjate sotsiaalmaksete püsivaks otseseks vähenduseks, mis moodustas umbes 0,9 % SKPst.
This is recognised in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion irrespective of the size of the breach.
See kajastub määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist, võetakse rikkumise suurusest olenemata arvesse asjakohaseid tegureid.
Nominal GDP growth picked up in 2017 and remained robust in 2018 and 2019 despite the slow down in economic activity, supported by a higher GDP deflator.
SKP nominaalkasv taastus 2017. aastal ning püsis hoolimata majandustegevuse aeglustumisest 2018. ja 2019. aastal stabiilsena, toetatuna suuremast SKP deflaatorist.
The debt-increasing effect stemming from the headline primary deficit and interest expenditure was offset mainly by real GDP growth and the increase in the GDP deflator, both through the denominator effect, and by a slight debt-reducing impact of stock-flow adjustments.
Esmasest nominaalsest eelarvepuudujäägist ja intressikuludest tulenevat võlakoormust suurendavat mõju tasakaalustasid peamiselt SKP reaalkasv ja SKP deflaatori suurenemine nii nimetaja muutuse mõju kui ka võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse võlakoormust veidi vähendava mõju kaudu.
The planned excess over the Treaty reference value would not be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine ei oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk kontrollväärtusest (3 % SKPst) suuremaks ka 2021. aastal.
After steadily increasing since 2013, government debt remained broadly stable between 2016 and 2018, at around 98% of GDP, due to persistently high general government deficits recorded over the same period as well as to the relatively low nominal GDP growth in most of the years.
Pärast pidevat suurenemist alates 2013. aastast, püsis valitsemissektori võlg aastatel 2016-2018 üldiselt stabiilsena (ligikaudu 98 % SKPst) ning selle põhjuseks oli valitsemissektori püsivalt suur eelarvepuudujääk samal perioodil ja SKP suhteliselt väike nominaalkasv enamikul aastatel.
This was offset by real GDP growth and the increase in prices (inflation effect) and by the slightly debt-reducing impact of stock-flow adjustments.
Seda tasakaalustasid SKP reaalkasv ja hinnatõus (inflatsiooni mõju) ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse võlakoormust veidi vähendav mõju.
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 8.2% in 2020, with a negative domestic demand contribution to growth by 7.4 percentage points due to the brisk fall in private consumption and investment, and also by a negative contribution of inventories.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal 8,2 % ning see on tingitud sisenõudluse negatiivsest mõjust majanduskasvule (7,4 protsendipunkti) eratarbimise ja investeeringute järsu vähenemise tõttu ja varude negatiivsest mõjust.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 8.2%, leading to a general government deficit of 9.9% of GDP.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP reaalkasv aeglustub 2020. aastal 8,2 %, mille tulemuseks on valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,9 % SKPst.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 98.1% of GDP in 2019 to 116.5% in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 98,1 %-lt SKPst 2019. aastal 116,5 %-le 2020. aastal.
Additional factors not yet mentioned above are the accumulated structural effort, according to authorities' calculations, of around 0.4% of GDP over 2018 and 2019; the restrain in public expenditure growth, excluding tax credits and the creation of France Compétences, resulting in an average annual increase of ¼ percent points in real terms over 2018 and 2019 as well as a decline of the public expenditure-to-GDP ratio by 1.3 percentage points between 2017 and 2019.
Eespool veel nimetamata lisategurid on kumulatiivne struktuurne kohandamine, mis ametiasutuste arvutuste kohaselt oli 2018. ja 2019. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst; avaliku sektori kulutuste kasvu piiramine (välja arvatud maksukrediit ja France Compétences'i loomine), mille tulemuseks oli aastatel 2018 ja 2019 keskmine aastane reaalkasv ¼ protsendipunkti ning avaliku sektori kulutuste ja SKP suhtarvu vähenemine 1,3 protsendipunkti võrra aastatel 2017-2019.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure exceeded the benchmark, with a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 1.0% of GDP in 2019, thus pointing to a significant devation.
Tegelike andmete ja komisjoni prognoosi põhjal ületasid kulud seda sihttaset - 2019. aastal oli kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast 1,0 % SKPst, mis osutab seega märkimisväärsele kõrvalekaldele.
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of France's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Ennetusliku osa nõuete mittetäitmine on raskendav asjaolu selle hindamisel, kas Prantsusmaa esmapilgul ei täitnud 2019. aastal võlakriteeriumi.
According to the 2020 Stability Programme, France plans a deficit of 9.0% of GDP in 2020, while debt is planned at 115.2% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Prantsusmaa 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 9,0 % SKPst ja võlatasemeks 115,2 % SKPst.
The general government gross debt stood at 98.1% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 98,1 % SKPst, mis on suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst.
France did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
2019. aastal ei teinud Prantsusmaa võla vähendamise sihttaseme saavutamisel piisavalt edusamme.
The government debt-to-GDP ratio stabilised at 98.1% in 2018 and in 2019.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse stabiliseerus 2018. ja 2019. aastal 98,1 % tasemel.
The planned excess is considered exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.
In the current situation, a key additional element to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju.
Economic activity is projected to be deeply affected by the COVID-19 outbreak and the related containment measures.
Prognooside kohaselt hakkavad COVID-19 puhang ja sellega seotud tõkestamismeetmed majandustegevust tugevalt mõjutama.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for France.
Mis puudutab eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Prantsusmaa puudujäägikriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, neid asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
Based on the 2020 Stability Programme, France's general government deficit in 2020 is expected to reach 9.0% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 9,0 % SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
According to the Stability Programme, France's general government deficit in 2020 is planned to increase to 9.0%, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Stabiilsusprogrammis kavandatakse 2020. aastal Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemist 9,0 %ni, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining France's lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
Selgitades Prantsusmaa piisavate edusammude puudumist võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal, ei saa seega väita, et makromajanduslikud tingimused on leevendav tegur.
3.4 Other factors put forward by the Member State
3.4 Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factor put forward by the authorities.
Eelmistes punktides esitatud analüüs üldjoontes juba hõlmab ametiasutuste nimetatud põhitegurit.
On 11 May 2020, the Swedish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Rootsi ametiasutused kirja, milles käsitleti asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Sweden has adopted substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Rootsi on võtnud vastu märkimisväärseid meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja majanduse toetamiseks.
Economic growth reached 1.2% in 2019, mainly due to the robust performance of net exports.
Majanduskasv küündis 2019. aastal 1,2 %ni peamiselt tänu tugevale netoekspordile.
Private consumption is projected to be hit due to an increase in unemployment, and weak consumer confidence.
Eratarbimine kannatab prognooside kohaselt töötuse suurenemise ja tarbijate vähese usalduse tõttu.
According to the Programme, the general government balance should improve mainly driven by a reversal of these support measures once the crisis is over.
Programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon paranema peamiselt tänu nende toetusmeetmete lõpetamisele, kui kriis on lõppenud.
Investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and expectations of lower demand are likely to have an impact on firms' investment plans.
Ka investeeringud peaksid 2020. aastal oluliselt vähenema, kuna ebakindlus kasvab ja eeldatav väiksem nõudlus mõjutavad tõenäoliselt ettevõtete investeerimisplaane.
Against the background of an exceptionally high degree of uncertainty on the medium-term economic prospects, the fiscal outlook is surrounded by similarly large margins of uncertainty.
Arvestades erakordselt suurt ebakindlust seoses keskpika perioodi majandusväljavaadetega, on eelarveväljavaateid ümbritsenud sama suur ebakindlus.
The sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Sweden's compliance with the deficit criterion in 2020.
SKP järsk vähenemine on leevendav tegur Rootsi eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
That uncertainty also pertains to projections of the cost of fiscal support measures to cushion the downturn.
See ebakindlus on seotud ka majandussurutise leevendamiseks võetavate eelarvepõhiste toetusmeetmete kuluprognoosidega.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty.
Need prognoosid on siiski erakordselt ebakindlad.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Sweden's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Rootsi täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
Based on outurn data and the Commission 2020 spring forecast, Sweden has overachieved its medium-term budgetary objective in 2019.
Tulemusandmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ületas Rootsi 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.
The Convergence Programme estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.4% of GDP in 2020.
Lähenemisprogrammi kohaselt on nende otseste toetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 2,4 % SKPst.
Data notified by the Swedish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Sweden reached 0.5% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 35.1% of GDP.
Andmed, mille Rootsi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Rootsi valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 0,5 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 35,1 % SKPst.
That outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Sellised väljavaated on pandeemia kestusest ja selle majanduslikust mõjust lähtuvalt äärmiselt ebakindlad.
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects Sweden's GDP to decline by 6.1% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
COVID-19 pandeemia tõttu prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis aga, et Rootsi SKP väheneb 2020. aastal 6,1 %, mis kajastab majandustegevuse katkemist liikumispiirangute ja välisnõudluse enneolematu vähenemise tõttu.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.1%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,1 %.
According to the 2020 Convergence Programme, Sweden plans a deficit of 3.8% of GDP in 2020, while debt is planned at 39.9% of GDP.
2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavandab Rootsi 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 3,8 % SKPst ja võlatasemeks 39,9 % SKPst.
According to the Convergence Programme, Sweden's general government deficit in 2020 is planned to increase to 3.8% of GDP of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Lähenemisprogrammis kavandatakse 2020. aastal Rootsi valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemist 3,8 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Contribution of net exports will be negative.
Netoekspordi panus on negatiivne.
Source: Eurostat, 2020 Stability Programme, Commission 2020 spring forecast
Allikas: Eurostat, 2020. aasta stabiilsusprogramm, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
The government also decided to lower temporarily social contributions.
Valitsus otsustas ajutiselt vähendada ka sotsiaalmakseid.
On the other hand, Finland's main trading partners appear to be entering a recovery period more quickly than previously expected.
Teisest küljest tundub, et Soome peamised kaubanduspartnerid sisenevad taastumisperioodi varem eeldatust kiiremini.
Furthermore, the letter recalls that Finland has a strong net asset position, which can be used to promote future growth and improve the long-term sustainability of the economy.
Lisaks tuletatakse kirjas meelde, et Soomel on tugev netovara positsioon, mida saab kasutada tulevase majanduskasvu edendamiseks ja majanduse pikaajalise kestlikkuse parandamiseks.
On 11 May 2020, the Finnish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Soome ametiasutused kirja, milles käsitleti asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Spending on healthcare and medical supplies, public order and border protection is also covered.
Hõlmatud on ka kulutused tervishoiule ja meditsiinitarvetele, avalikule korrale ja piirikaitsele.
The government is also expected to incur some losses from the loans and investments it has guaranteed.
Valitsuselt oodatakse ka mõningast kahju seoses tema garanteeritud laenude ja investeeringutega.
Finally, the government affirms that it will outline an economic policy package in the budget sesssion in autumn 2020.
Lõpuks kinnitab valitsus, et esitab 2020. aasta sügisel eelarve raames majanduspoliitika paketi.
It will also prepare a fully-fledged Stability Programme, including multi-annual targets for general government finances.
Komisjon koostab ka täiemahulise stabiilsusprogrammi, mis sisaldab valitsemissektori rahanduse mitmeaastaseid eesmärke.
Private investment is set to fall sharply due to the uncertain outlook in both the housing market and the business sector.
Erainvesteeringud peaksid järsult vähenema nii eluasemeturu kui ka ärisektori ebakindlate väljavaadete tõttu.
Additional factors not yet mentioned above are the government's plans for structural reforms and enhancing long-term sustainability.
Eespool veel nimetamata lisategurid on valitsuse struktuurireformide ja pikaajalise kestlikkuse suurendamise kavad.
The letter emphasises that the Stability Programme submitted on 30 April 2020 presented only the independent macroeconomic and fiscal forecasts for 2020-2022 and not the government's officially adopted fiscal targets.
Kirjas rõhutatakse, et 30. aprillil 2020 esitatud stabiilsusprogrammis esitati üksnes sõltumatud makromajandus- ja eelarveprognoosid aastateks 2020-2022, mitte valitsuse poolt ametlikult vastu võetud eelarve-eesmärgid.
The debt sustainability assessment indicates that notwithstanding some risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which also takes account of important mitigating factors (including the debt profile).
Võla jätkusuutlikkuse hindamine kinnitab, et võlapositsioon jääb hoolimata mõningatest riskidest keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiil).
The bulk of expenditure related to the pandemic is expected to be fully cancelled by the end of 2020, but some business support programmes are set to continue.
Suurem osa pandeemiaga seotud kuludest peaksid 2020. aasta lõpuks lõppema, kuid mõned ettevõtluse toetusprogrammid peaksid jätkuma.
Most of the measures consist of subsidies for the most affected sectors of the economy, helping SMEs and the self-employed get through the lockdown period.
Enamik meetmeid hõlmab toetusi kõige enam mõjutatud majandussektoritele, aidates VKEdel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel tulla toime liikumispiirangu ajal.
Unemployment is set to rise markedly by mid-2020.
Töötus peaks 2020. aasta keskpaigaks märkimisväärselt suurenema.
In the first supplementary budget for 2020, the government introduced many fixed-term and targeted measures to combat the impact of the coronavirus pandemic on human health and the economy.
Aasta esimeses lisaeelarves võttis valitsus mitmeid tähtajalisi ja sihipäraseid meetmeid, et võidelda koroonaviiruse pandeemia mõjuga inimeste tervisele ja majandusele.
Households are expected to increase precautionary savings, delaying discretionary spending and reducing consumption.
Eeldatakse, et kodumajapidamised suurendavad tagavarasääste, viivitavad suvaliste kulutustega ja vähendavad tarbimist.