natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With the Communication, ‘COVID-19: EU Guidance for the progressive resuming of tourism services and for health protocols in hospitality establishments' 9 , the Commission sets out principles to guide Member States when resuming tourism activities and developing COVID-related protocols for hospitality establishments that will minimize risks of infection for both guests and host personnel.
Teatises „COVID-19: ELi juhend turismiteenuste pakkumise järkjärgulise taasalustamise ning majutus- ja toitlustusasutuste tervise-eeskirjade kohta" 9 näeb komisjon ette põhimõtted, millest liikmesriigid peavad juhinduma, kui nad taastavad turismiteenused ja koostavad külalismajandusettevõtetele COVID-19-ga seotud eeskirjad, millega vähendatakse nii külastajate kui ka töötajate nakkusohtu.
This requires cross-sectoral linkages, interdisciplinary knowledge flow, stronger connections and capacity building to ensure accelerated uptake of product, services and process innovations.
See eeldab valdkondadevahelisi sidemeid, valdkondadevahelist teadmiste jagamist, tugevamaid kontakte ja suutlikkuse suurendamist, et tagada toote- ja teenuseuuenduste ning äriprotsesside ümberkorraldamise kiirem kasutuselevõtt.
The Commission will promote a transition toward a more sustainable model of coastal and maritime tourism, as part of its strategic approach for a sustainable blue economy.
Komisjon edendab oma kestliku sinise majanduse strateegilise lähenemisviisi osana üleminekut kestlikumale ranniku- ja mereturismile.
This should be combined with measures to promote digitalisation, sustainability and investment in skills through the European Regional Development Fund and the European Social Fund to promote sustainable tourism and mobility, as well as economic diversification to build resilience to external shocks.
Seda tuleks kombineerida meetmetega, millega edendatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu digitaaltehnoloogiale üleminekut, kestlikkust ning oskustesse investeerimist, et soodustada säästvat turismi ja liikuvust ning majanduse mitmekesistamist eesmärgiga suurendada vastupanuvõimet välistele vapustustele.
The Commission will deploy through the Digital Innovation Hubs dedicated support for local tourism businesses to help them cope with the new realities of the tourism season (i.e. robots for disinfecting and cleaning, crowd management, smart booking systems etc.), including a dedicated hackathon on the use of digital technologies in tourism.
Komisjon hakkab digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu pakkuma sihtotstarbelist toetust kohalikele turismiettevõtetele, et aidata neil kohaneda turismihooaja uute oludega (nt robotid desinfitseerimiseks ja puhastamiseks, rahvahulga ohjamine, nutikad broneerimissüsteemid jne); sellega on seotud ka häkkimismaraton digitehnoloogia kasutamise kohta turismivaldkonnas 11 .
Widely accessible, secured vouchers provide a cost-efficient solution for operators to reimburse travellers and passengers.
Laialdaselt kättesaadavad turvalised vautšerid on ettevõtjate jaoks kulutõhus meetod reisijate kahju hüvitamiseks.
Again, this will give people more freedom, safety and certainty to travel.
Nii antakse inimestele reisimisel suurem vabadus, turvalisus ja kindlus.
The Commission is providing guidance to the Member States so that they can progressively restore transport services and connectivity in a coordinated manner.
Komisjon annab liikmesriikidele suuniseid, et nad saaksid järk-järgult ja kooskõlastatult taastada transporditeenused ja ühendused.
In addition and in cooperation with Member States, the Commission will call for pledges to launch patronage voucher systems from local tourism organisations, but also from market players who are active in the tourism sector, such as small and large online platforms (through which many tourism businesses connect with their clients), credit card companies and payment system providers.
Lisaks kutsub komisjon koostöös liikmesriikidega kohalikke turismiorganisatsioone, aga ka turismisektoris tegutsevaid turuosalisi, näiteks väikeseid ja suuri veebiplatvorme (mille kaudu mitmed turismiettevõtted võtavad ühendust oma klientidega), krediitkaardiettevõtteid ja maksesüsteemide pakkujaid, üles lubama, et nad võtavad kasutusele toetusvautšerite süsteemid.
To provide incentives for passengers and travellers to accept vouchers instead of reimbursement, vouchers should be protected against insolvency of the issuer and be refundable after at most one year if not redeemed.
Selleks et motiveerida reisijaid nõustuma hüvitiste asemel vautšeritega, tuleks vautšereid kaitsta nende väljastaja maksejõuetuse eest ja nende eest peaks olema võimalik saada kuni aasta jooksul hüvitist, kui neid ei ole kasutatud.
Vouchers should be protected against the insolvency of the carriers and organisers and refundable after one year if not redeemed.
Vautšereid tuleks kaitsta vedajate ja reisikorraldajate maksejõuetuse eest ning nende eest peaks olema võimalik saada hüvitist ühe aasta jooksul, kui neid ei ole kasutatud.
Consumer and passenger organisations at Union and national level should encourage travellers and passengers to accept vouchers that present characteristics as described in this Recommendation, instead of reimbursement in money.
Tarbijate ja reisijate organisatsioonid liidu ja riiklikul tasandil peaksid julgustama reisijaid otsustama rahalise hüvitise asemel kõnealuses soovituses kirjeldatud omadustega vautšerite kasuks.
Carriers and travel operators should follow a joint approach, giving passengers and travellers an attractive and reliable choice between a cash refund, in line with their legal rights under EU law, or accepting a voucher instead.
Vedajad ja reisikorraldajad peaksid kasutama ühist lähenemisviisi, millega antakse reisijatele atraktiivne ja usaldusväärne valikuvõimalus ELi õigusaktidega neile antud juriidiliste õiguste kohaselt makstava rahalise hüvitise või vautšeri vahel.
The Commission is providing guidance to the Member States so that they can gradually lift restrictions to free movement and internal border controls in a phased and coordinated manner.
Komisjon annab liikmesriikidele suuniseid, et nad saaksid etapiviisiliselt ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud ja piirikontrolli sisepiiridel.
c) Addressing the liquidity crunch
c) Likviidsuskriisi leevendamine
They need to have access to information, including through digital means, about borders and travelling, about tourist establishments, about safety and health conditions in the place they intend to go.
Neil peab muu hulgas digitaalsete vahendite abil olema juurdepääs teabele piiride ja reisimise, turismiettevõtete ning ohutus- ja tervishoiutingimuste kohta sihtkohas Nad vajavad seda teavet nii reisi kavandamiseks kui ka puhkuse ajal.
As travel in the EU resumes, public authorities, commuters, business travelers and tourists can use contact tracing apps to their benefit, while respecting privacy requirements, data protection rules and voluntary use of such apps. For this, interoperability is key so that users are warned by their app no matter where they are in Europe.
Kui taas alustatakse ELis reisimist, saavad ametiasutused, pendelrändajad, ärireisijad ja turistid kasutada kontaktide jälgimise rakendusi, austades eraelu puutumatust, järgides andmekaitsenorme ja kasutades rakendusi vabatahtlikult.
Those in the healthcare frontline or in more intense forms of physical confinement have particularly suffered.
Enim on kannatanud eesliini tervishoiutöötajad ja need, kes peavad taluma karmimaid piiranguid haiguse leviku tõkestamiseks.
Carriers and organisers should offer travellers and passengers vouchers that present an attractive and reliable alternative to cash refund, with the characteristics as described in the Commission Recommendation.
Vedajad ja reisikorraldajad peaksid pakkuma reisijatele komisjoni soovituses kirjeldatud omadustega vautšereid, mis on atraktiivne ja usaldusväärne alternatiiv rahalisele hüvitisele.
It is about helping Member States to lift confinement measures and resume businesses, work and social life, in line with epidemiological and public health criteria.
Liikmesriikidel aidatakse kooskõlas epidemioloogiliste ja rahvatervise kriteeriumidega lõpetada liikumispiirangud ning taastada ettevõtete tegevus, töö- ja sotsiaalne elu.
For example, vouchers should provide flexibility on the range of services for which they can be used and their transferability.
Näiteks tuleks tagada vautšerite eest saadavate teenuste paindlikkus ja vautšerite ülekantavus.
These jobs are often concentrated in regions with no alternative sources of employment and involve low-skilled workers, with tourism accounting for 10% to 50% of total employment in many of them, including island, remote and outermost regions.
Turism moodustab paljudes neist piirkondadest (sh saare-, kaugemad ja äärepoolseimad piirkonnad) 10-50 % kogutööhõivest.
On 11 May 2020, the Lithuanian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Leedu ametiasutused kirja, mis puudutas asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
In 2019, economic growth reached 3.9% and was broad-based.
2019. aastal oli majanduskasv 3,9 % ja see oli laiapõhjaline.
However, it should be noted that the Commission forecast is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Tuleb siiski märkida, et komisjoni prognoos on äärmiselt ebakindel pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõju osas.
In addition, as funding for some areas is linked to GDP and the overall economic situation, updated spending projections are lower than envisaged before.
Kuna mõne valdkonna rahastamine on seotud SKP ja üldise majandusolukorraga, on ajakohastatud kuluprognoosid kavandatust väiksemad.
Reduced pressures in the labour market and lower energy prices will put inflation below 2% in the near term.
Väiksema surve tõttu tööturul ja madalamate energiahindade tõttu jääb inflatsioon lähitulevikus alla 2 %.
The largest negative contribution to growth is projected to come from the decline in domestic demand and much less from net exports.
Suurim negatiivne mõju majanduskasvule tuleneb prognooside kohaselt sisenõudluse vähenemisest ja palju vähem netoekspordist.
This a mitigating factor in the assessment of Lithuania's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Leedu eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Overall, the government measures aim to ensure sufficient funding of the healthcare sector, secure disposable income, suppor firm's liquidity and stimulate the economy.
Üldiselt on valitsuse meetmete eesmärk tagada tervishoiusektori piisav rahastamine, tagada netotulu, suurendada äriühingute likviidsust ja stimuleerida majandust.
For 2021, expenditure is projected to decline as most measures related to COVID-19 are expected to expire in 2020.
2021. aastaks prognoositakse kulude vähenemist, kuna enamik COVID-19ga seotud meetmeid lõppeb eeldatavasti 2020. aastal.
At the same time, higher-than-planned spending on healthcare and the government's measures to support household disposable income and help businesses to retain their liquidity are projected to boost government expenditure.
Samal ajal prognoositakse, et kavandatust suuremad kulutused tervishoiule ning valitsuse meetmed kodumajapidamiste netotulu toetamiseks ja ettevõtete aitamiseks nende likviidsuse säilitamisel suurendavad valitsemissektori kulutusi.
In its Spring 2020 forecast, the Commission assumes a strong shock to the Lithuanian economy in 2020 due to the COVID‑19 pandemic.
Oma 2020. aasta kevadprognoosis prognoosib komisjon 2020. aastal tugevat šokki Leedu majandusele, mis on tingitud COVID‑19 pandeemiast.
The difference stems from the fact that the Lithuanian authorities have factored in larger amounts of State spending on measures to stimulate the economy and mitigate the consequences of the COVID-19 pandemic.
Erinevus tuleneb asjaolust, et Leedu ametiasutused on võtnud arvesse suuremaid riiklikke kulutusi majanduse stimuleerimise ja COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamise meetmetele.
The downturn is projected take a toll on employment.
Prognoositakse, et majanduslangus avaldab mõju tööhõivele.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Lithuania's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Leedu täidab asutamislepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
Based on outturn data and Commission calculations, Lithuania's structural deficit in 2019 stood at 1.6% of GDP and was close to the medium term budgetary objective (MTO) of -1.0% of GDP, taking into account the allowance linked to structural reforms of 0.5% of GDP in 2019 (gap of 0.1% of GDP).
Tulemusandmete ja komisjoni arvutuste põhjal oli Leedu struktuurne eelarvepuudujääk 2019. aastal 1,6 % SKPst ja oli keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (-1,0 % SKPst) lähedal, võttes arvesse struktuurireformidega seotud lubatud kõrvalekallet 0,5 % SKPst 2019. aastal (erinevus 0,1 % SKPst).
The expected deficit levels are higher than those projected in the Commission 2020 forecast.
Oodatav eelarvepuudujäägi tase on komisjoni 2020. aasta prognoosist kõrgem.
Despite a projected strong rebound in 2021, GDP will remain below the level of 2019.
Vaatamata prognoositavale jõudsale taastumisele 2021. aastal jääb SKP alla 2019. aasta taseme.
The unemployment rate is expected to climb above 9% in 2020 then go below 8% in 2021.
Prognooside kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal 9 % kõrgemale ja langeb 2021. aastal alla 8 %.
The COVID-19 pandemic is forecast to result in a notable decline of general government revenues which are set to recover in line with an expected strong rebound of the economy in 2021.
Prognooside kohaselt toob COVID-19 pandeemia kaasa valitsemissektori tulude märkimisväärse vähenemise, mis peaksid taastuma kooskõlas majanduse oodatava tugeva elavnemisega 2021. aastal.
The planned excess over the 3% of GDP reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Kontrollväärtuse 3 % SKPst kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
Data notified by the Lithuanian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Lithuania reached 0.3% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 36.3% of GDP.
Leedu ametiasutuste 31. märtsil 2020 esitatud andmed, mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Leedu valitsemissektori eelarve ülejääk ulatus 2019. aastal 0,3 %ni SKPst ja valitsemissektori koguvõlg püsis 36,3 % tasemel SKPst.
The overall assessment points to compliance with the requirements of the Stability and Growth Pact in 2019 as Lithuania's structural balance is assessed to be close to the MTO, taking into account the allowance linked to structural reforms.
Üldhinnang osutab, et stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded 2019. aastal täideti, kuna Leedu struktuurne eelarvepositsioon on hinnanguliselt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi lähedal, võttes arvesse struktuurireformidega seotud lubatud kõrvalekallet.
Therefore, Lithuania's general government deficit is projected to fall to 2.7% in 2021.
Seetõttu prognoositakse, et Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2021. aastal 2,7 %le.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 7.9%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalse SKP kasv väheneb 2020. aastal 7,9 %.
According to the Commission spring forecast, Lithuania's headline deficit is expected to stand at -6.9% of GDP in 2020.
Komisjoni kevadprognoosi kohaselt peaks Leedu valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2020. aastal olema -6,9 % SKPst.
According to the 2020 Stability Programme, Lithuania plans a deficit of 11.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 50.6% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Leedu 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 11,4 % SKPst ja võlatasemeks 50,6 % SKPst.
Lithuania's 2020 Stability Programme assumes the deficit of 11.4% of GDP in 2020 which is set to decline to 3.9% of GDP in 2021.
Leedu 2020. aasta stabiilsusprogrammis eeldatakse, et 2020. aasta eelarvepuudujääk on 11,4 % SKPst, mis peaks 2021. aastal vähenema 3,9 %ni SKPst.
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Pandeemial on väga arvestatav mõju eelarveseisundile ja see põhjustab väga ebakindlaid väljavaateid.
Additional measures to support the recovery (1.4% of GDP) and to support the labour market (0.4% of GDP) have been announced but have not yet been adopted.
On teatatud täiendavatest meetmetest majanduse taastumise (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel vastu võetud.
Since then, the Council has issued bi-annual recommendations to which Hungary has not responded with effective action, repeatedly significantly deviating from the recommended adjustment path.
Pärast seda on nõukogu esitanud kaks korda aastas soovitused, millele Ungari ei ole tõhusate meetmetega reageerinud, kaldudes soovitatud kohandamiskavast korduvalt märkimisväärselt kõrvale.
The depth and length of the recession is difficult to judge at this moment but early indicators point to a rapid decline in economic activity and employment.
Majanduslanguse pikkust ja ulatust on praegu keerukas hinnata, aga varajased näitajad osutavad majandustegevuse ja tööhõive kiirele langusele.
That analysis indicates that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes into account important mitigating factors (including the debt profile).
See analüüs näitab, et hoolimata riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiili).
However, those are entirely financed through reallocation of expenditures within the budget, reserves and new taxes.
Kuid neid meetmeid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest.
Hungary has been under consecutive Significant Deviation Procedures since June 2018.
Ungari suhtes on alates 2018. aasta juunist kohaldatud järjestikuseid märkimisväärse kõrvalekalde menetlusi.
Containment measures to fight the pandemic severely restrict economic activity in the short term.
Pandeemia leviku tõkestamise meetmed piiravad majandustegevust lühiajalises perspektiivis märkimisväärselt.
The primary source of uncertainty is the duration of the pandemic and the containment measures.
Ebakindluse peamine allikas on pandeemia ja selle leviku tõkestamise meetmete kestus.
The Commission 2020 spring forecast is based on the assumption that the sanitary measures will largely be lifted by the third quarter of 2020, enabling a rebound in output.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoos põhineb eeldusel, et sanitaarmeetmed tühistatakse suures osas 2020. aasta kolmandaks kvartaliks, mis võimaldab tootmise taastumist.
The COVID-19 pandemic changed that picture radically.
COVID-19 pandeemia muutis seda olukorda drastiliselt.
This a mitigating factor in the assessment of Hungary's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Ungari eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Overall, while total revenue remains unchanged compared to 2019, current expenditure is expected to increase substantially, only partly compensated by a cut in capital expenditure.
Kuigi kogutulud jäävad 2019. aastaga võrreldes muutumatuks, suurenevad jooksvad kulud eeldatavasti märkimisväärselt, mida kompenseerib ainult osaliselt kapitalimahutuse vähendamine.
The Convergence Programme provides information on new measures to contain the pandemic and to support the economy.
Lähenemisprogrammis antakse teavet uute pandeemia leviku tõkestamise ja majanduse toetamise meetmete kohta.
The recovery in tax revenue is expected to be modest, whereas current expenditure is expected to drop, while public investment is projected to increase sharply, supported also by Union funds.
Eeldatakse maksutulu mõõdukat taastumist ja jooksvate kulude vähenemist ning prognoositakse avaliku sektori investeeringute järsku suurendamist, mida toetavad ka liidu vahendid.
Hungarian real GDP is projected to decrease by 7% in 2020.
Ungari reaalne SKP väheneb prognooside kohaselt 2020. aastal 7 %.
That projection is surrounded by an unusually high degree of uncertainty.
See prognoos on siiski erakordselt ebakindel.
The mitigating measures include measures aimed at supporting the labour market, tax reliefs for business and the costs related to the medical emergency.
Mõju leevendamise meetmed hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid.
On 14 June 2019, Hungary was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 3.3% (‘the expenditure benchmark') in 2019, corresponding to a structural adjustment of 1.0% of GDP 2 .
Ungaril soovitati 14. juunil 2019 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,3 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst 2 .
The notified data show that Hungary complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is -5.2% of GDP.
Esitatud andmed näitavad, et Ungari saavutas 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme, sest erinevus sihttasemest on -5,2 % SKPst.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Hungary, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Ungari, % SKPst
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term.
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tulemusena halvenenud, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb) 3 .
Those plans are based on macroeconomic assumptions that assume an average real GDP growth of around 4.4% in the 2022-2024 period.
Need kavad põhinevad makromajanduslikel eeldustel, mille kohaselt on SKP keskmine reaalkasv ajavahemikus 2022-2024 ligikaudu 4,4 %.
Based on the Convergence Programme, the policy measures adopted so far to mitigate the economic and social impact of the COVID-19 pandemic are estimated to have a budgetary impact of 2.8% of GDP in 2020.
Lähenemisprogrammi alusel avaldavad siiani COVID-19 pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud poliitikameetmed 2020. aastal eelarvemõju 2,8 % SKPst.
The planned excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus kontrollväärtuse kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk suuremaks kui 3 % SKPst ka 2021. aastal.
In the medium term, the Convergence Programme plans to decrease the deficit to 2.2% in 2022 and to reach 1.6% of GDP in 2023 and 1.0% of GDP in 2024.
Keskpikas perspektiivis on lähenemisprogrammi alusel kavas vähendada eelarvepuudujääki 2022. aastal 2,2 %-le SKPst, 2023. aastal 1,6 %-le SKPst ja 2024. aastal 1,0 %-le SKPst.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional but not temporary.
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.