natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 3 .
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tõttu halvenenud, on lähtestsenaariumi kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis eeldatavasti jätkusuutlik (väheneb) 3 .
The decline of the ratio was mainly driven by the primary surplus, the denominator effect from increasing nominal GDP and the negative stock-flow adjustments.
Võla suhte vähenemine tulenes peamiselt esmasest ülejäägist, nimetaja muutuse mõjust, mis tulenes nominaalse SKP suurenemisest, ning negatiivsest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest.
It estimates the budgetary impact of those direct support measures at 4.4% of GDP in 2020.
Stabiilsusprogrammi kohaselt on nende otseste toetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 4,4 % SKPst.
On 13 July 2018, Slovenia was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 3.1% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.65% of GDP 2 .
Sloveenial soovitati 13. juulil 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (mille puhul ei võeta arvesse kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid ja ühekordseid meetmeid) nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,1 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst 2 .
The fiscal projections in the Commission 2020 spring forecast and the 2020 Stability Programme are subject to a high degree of uncertainty.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis ja 2020. aasta stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognoosid on väga ebakindlad.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Slovenia's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Sloveenia täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi ja võlakriteeriumi.
Slovenia complied with the debt reduction benchmark in 2019.
Sloveenia saavutas 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme.
The analysis thus suggests that the debt criterion is fulfilled based on the 2019 outturn data.
Seega nähtub analüüsist, et 2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal on võlakriteerium täidetud.
Data notified by the Slovenian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Slovenia reached 0.5% of GDP in 2019, while the general government gross debt stood at 66.1% of GDP.
Andmed, mille Sloveenia ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Eesti valitsemissektori eelarveülejääk oli 2019. aastal 0,5 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 66,1 % SKPst.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 7.0%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 7,0 %.
The notified data show that Slovenia complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is 6.8% of GDP.
Esitatud andmed näitavad, et Sloveenia saavutas 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme, kuna erinevus sihttasemest on 6,8 % SKPst.
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Kokkuvõttes nähtud analüüsist, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
In 2021, growth is projected to reach 6.7%.
2021. aastaks prognoositakse, et majandus kasvab 6,7 %.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary.
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks ja seda peetakse praegu oma olemuselt ajutiseks.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 66.1% of GDP in 2019 to 83.7% of GDP in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema: 66,1 %-lt SKPst 2019. aastal 83,7 %-le 2020. aastal.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse (3 %SKPst) kavandatud ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal kontrollväärtusest allapoole.
The general government gross debt stood at 66.1% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 66,1 % SKPst, mis on suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst.
The overall assessment points to significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Üldhinnang osutab, et 2019. aastal ja 2018. ja 2019. aasta koguarvestuses kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.
Economic activity is expected to rebound in the second half of 2020, benefiting from the strong policy measures adopted to shore up employment and to cushion income falls for households and enterprises affected during the downturn.
Seda toetavad jõulised poliitikameetmed, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ning leevendada majandussurutisest mõjutatud kodumajapidamiste ja ettevõtete sissetulekute vähenemist.
According to the 2020 Stability Programme, Slovenia plans a deficit of 8.1% of GDP in 2020, while debt is planned at 82.4% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Sloveenia 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 8,1 % SKPst ja võlatasemeks 82,4 % SKPst.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 70.4% of GDP in 2018 to 66.1% of GDP in 2019.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2018. aastal 70,4 % ja see vähenes 2019. aastal 66,1 %-le.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Slovenia.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Sloveenia võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid siiski arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Slovenia.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Sloveenia võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
The headline surplus decreased from 0.7% of GDP in 2018 to 0.5% of GDP in 2019.
Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk oli 2018. aastal 0,7 % ja see vähenes 2019. aastal 0,5 %-le.
In 2020, the economy is expected to contract by about 7% based on the Commission 2020 spring forecast.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP 2020. aastal vähenema ligikaudu 7 %.
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly impacted.
Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud üksikisikuid ja majandussektoreid.
Over the course of 2019, the Slovakia adopted several measures that further endangered the fiscal position (in particular in pensions).
2019. aasta jooksul võttis Slovakkia mitmeid meetmeid, mis ohustasid veelgi eelarvepositsiooni (eelkõige pensionide valdkonnas).
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast.
Võla jätkusuutlikkuse analüüs on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi järgi ajakohastatud.
3.5 Other factors put forward by the Member State
Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid
Those fiscal measures so far adopted by the government are often not clearly limited in duration.
Need valitsuse poolt seni võetud fiskaalmeetmed on sageli selge ajalise piiranguta.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding some risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, also given important mitigating factors (including the debt profile).
Üldiselt näitab võla jätkusuutlikkuse hinnang, et olenemata teatavates riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse ka kaalukaid leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiil).
A similar assessment is obtained from looking at 2018-2019 taken together.
Sarnane hinnang nähtub aastate 2018-2019 koondanalüüsist.
On 11 of May 2020, the Slovak authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Slovakkia ametiasutused kirja, mis käsitleb asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
This a mitigating factor in the assessment of Slovakia´s compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Slovakkia eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
The increase in deficit reflects the planned stimulus of 2.5% of GDP and the effects of the economic contraction.
Eelarvepuudujäägi suurenemine kajastab kavandatud stimuleerivaid meetmeid 2,5 % ulatuses SKPst ja majanduskriisi mõju.
Output is set to drop strongly in the first half of 2020 and then to gradually recover from the third quarter onwards.
Aasta esimesel poolel peaks toodang tunduvalt vähenema ja seejärel alates kolmandast kvartalist järk-järgult taastuma.
Private consumption is projected to be hard-hit due to an increase in unemployment, a sharp drop in wage growth and weak consumer confidence.
Eratarbimine kannatab prognooside kohaselt rängalt töötuse suurenemise, palkade kasvu järsu languse ja tarbijate vähese usalduse tõttu.
Investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and expectations of lower demand are likely to have an impact on firms' investment plans.
Ka investeerimine peaks 2020. aastal suuresti vähenema, kuna ebakindlusel ja eeldatavalt väiksemal nõudlusel on tõenäoline mõju ettevõtete investeerimiskavadele.
Moreover, the medium-term economic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Lisaks on keskpika perioodi majandusväljavaated äärmiselt ebakindlad pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõju osas.
The letter sent by Slovak authorities to the Commission on 11 of May provides information on substantial new spending to contain the pandemic and to support the economy.
Kiri, mille Slovakkia ametiasutused saatsid komisjonile 11. mail, sisaldab teavet märkimisväärsete uute kulutuste kohta pandeemia ohjamiseks ja majanduse toetamiseks.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion for the purpose of the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Seega näitab analüüs, et esmapilgul ei ole puudujäägikriteerium asutamislepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/97 tähenduses täidetud..
Economic growth reached 2.3% in 2019, mainly due to the robust performance of domestic demand in Slovakia.
Slovakkia majanduskasv jõudis 2019. aastal 2,3 %ni, peamiselt tänu suurele sisenõudlusele.
3.4 Medium-term government debt position
Keskpika perioodi valitsemissektori võlapositsioon
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and the excess not temporary, and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Arvestades, et kavandatud puudujääk ületab oluliselt 3 % SKPst ja ületamine ei ole ajutine, ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
The planned deficit for 2020 provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by of the Stability and Growth Pact.
2020. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
On 13 July 2018, Slovakia was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 4.6% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.3% of GDP 3 .
Slovakkial soovitati 13. juulil 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,6 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,3 % SKPst 3 .
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 48.0% of GDP in 2019 to 59.5% in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 48,0 %st SKPst 2019. aastal 59,5 %ni SKPst 2020. aastal.
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 6.7% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
COVID-19 pandeemia tõttu nähakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis siiski ette, et SKP langeb 2020. aastal 6,7 %, mis näitab majandustegevuse katkemist liikumispiirangute tõttu ja välisnõudluse enneolematut vähenemist.
The overall assessment points to a significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019.
Üldhinnang osutab, et 2019. aastal kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.
In particular, while the government debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term.
Ehkki valitsemissektori võla olukord halveneb COVID-19 kriisi tõttu, on keskpikas perspektiivis võla suhe SKPsse lähtestsenaariumi kohaselt jätkusuutlikus ehk langevas tendentsis 4 .
The planned excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to be above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb valitsemissektori eelarvepuudujääk suuremaks kui 3 % SKPst ka 2021. aastal.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.7%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,7 %.
The letter sent by Slovak authorities to the Commission on 11 of May estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.5% of GDP in 2020.
11. mail Slovakkia ametiasutuste poolt komisjonile saadetud kirja kohaselt on nende otsetoetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal hinnanguliselt 2,5 % SKPst.
Data notified by the Slovak authorities on 14 April 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Slovakia reached 1.3% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 48% of GDP.
Andmed, mille Slovakkia ametiasutused esitasid 14. aprillil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 1,3 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 48 % SKPst.
According to the letter sent by Slovak authorities to the Commission on 11 of May, Slovakia plans a deficit of 8.4% 2 of GDP in 2020, while debt is planned at 61.2% of GDP.
11. mail Slovakkia ametiasutuste poolt komisjonile saadetud kirja kohaselt prognoosib Slovakkia 2020. aasta eelarvepuudujäägiks 8,4 % 2 SKPst ning koguvõlaks 61,2 % SKPst.
Based on the letter sent by Slovak authorities to the Commission on 11 of May, Slovakia´s general government deficit in 2020 is expected to reach 8.4% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Tuginedes kirjale, mille Slovakkia ametiasutused saatsid komisjonile 11. mail, suureneb Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal prognooside kohaselt 8,4 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
It allows countries to depart from the budgetary requirements that would normally apply while enabling the Commission and the Council to undertake the necessary policy coordination measures within the framework of the Pact.
See võimaldab riikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ja võimaldab samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.
On 12 May 2020, the United Kingdom authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
12. mail 2020 edastasid Ühendkuningriigi ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Note: Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Allikas: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
3.5 Other factors put forward by the United Kingdom
Ühendkuningriigi väljapakutud muud tegurid
As the containment measures are eased, the economy should start to recover.
Kuna viiruse leviku tõkestamise meetmeid on leevendatud, peaks majandus hakkama taastuma.
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast.
Võla kestlikkuse analüüsi on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi järgi ajakohastatud.
Changes to the macroeconomic outlook would also significantly affect the fiscal outlook.
Muutused makromajanduslikes väljavaadetes mõjutaksid märkimisväärselt ka eelarveväljavaateid.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes into account important mitigating factors (including the debt profile).
Üldiselt näitab võla kestlikkuse hinnang, et hoolimata riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis kestlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiili).
This is due to the expected economic downturn in combination with several fiscal measures announced by the UK government to deal with the consequences of COVID-19, such as support for employees and self-employed workers, support for businesses and an increase in welfare spending.
Selle põhjuseks on oodatav majanduslangus koos Ühendkuningriigi valitsuse mitme väljakuulutatud eelarvemeetmega COVID-19 tagajärgedega tegelemiseks, näiteks töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamine, ettevõtete toetamine ja sotsiaalkulutuste suurendamine.
For instance, the costs of the fiscal measures are dependent on levels of take-up and the duration of the lockdown measures.
Näiteks sõltuvad eelarvemeetmete kulud nende kasutuselevõtu tasemest ja liikumispiirangute kestusest.
The lockdown measures that were implemented in late March to contain the spread of COVID-19 have led to a sharp fall in economic activity across many sectors of the economy.
Märtsi lõpus COVID-19 leviku piiramiseks rakendatud liikumispiirangud on kaasa toonud majandustegevuse järsu languse paljudes majandussektorites.
Final outturn data will, however, only be available in autumn 2020.
Lõplikud andmed on siiski kättesaadavad alles 2020. aasta sügisel.
The forecast excess over the reference value is considered to be exceptional but not temporary.
Kontrollväärtuse prognoositavat ületamist peetakse erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.
This is a mitigating factor in the assessment of the United Kingdom's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Ühendkuningriigi eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Overall, the United Kingdom's real GDP is expected to fall by 8.3% in 2020.
Üldiselt prognoositakse, et Ühendkuningriigi reaalne SKP väheneb 2020. aastal 8,3 %.
The forecast excess over the Treaty reference value in 2020-21 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
Aluslepingu kontrollväärtuse prognoositav ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis.
In particular, while the government debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (slightly declining) trajectory over the medium term.
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon halveneb COVID-19 kriisi tulemusena, on lähtetaseme valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspktiivis kestlik (väheneb veidi).
Those forecast numbers are subject to a high degree of uncertainty.
Need prognoosid on väga ebakindlad.
The United Kingdom is not expected to have made sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019-20.
Eeldatakse, et Ühendkuningriik ei ole teinud piisavaid edusamme võla vähendamise sihttaseme saavutamiseks 2019.-2020. eelarveaastal.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses the United Kingdom's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Ühendkuningriik täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
Changes to the assumptions about the length of the COVID-19 pandemic and related lockdown measures would significantly change the forecast outlook.
COVID-19 pandeemia kestust ja liikumispiiranguid käsitlevate eelduste muutmine muudaks prognoosi märkimisväärselt.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 8.3%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 8,3 %.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, United-Kingdom, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Ühendkuningriik, % SKPst
A final assessment can, however, only be made in autumn 2020 when outturn data for 2019-20 have become available.
Lõpliku hinnangu saab siiski anda alles 2020. aasta sügisel, kui 2019.-2020. eelarveaasta andmed on kättesaadavad.