natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The planned move towards climate neutrality by 2035 also reflected in Finland's National Energy and Climate Plan will require substantial investment, particularly in electricity networks and in sustainable transport.
Kavandatud liikumine kliimaneutraalsuse suunas 2035. aastaks, mis kajastub ka Soome riiklikus energia- ja kliimakavas, nõuab märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige elektrivõrkudesse ja säästvasse transporti.
More investment in research and development is a key factor enabling structural change to favour knowledge-intensive sectors of the economy and strengthen long-term growth potential.
Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurem maht on peamine tegur, mis võimaldab struktuurilisi muutusi, et edendada majanduse teadmistemahukaid sektoreid ja tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali.
Those measures include loan guarantees for companies, mainly targeting SMEs, as well as specific guarantee schemes for Finnair and shipping companies ensuring security of supply.
Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid ettevõtetele ja on peamiselt suunatud VKEdele, samuti konkreetseid garantiiskeeme Finnairile ja laevandusettevõtjatele, mis tagavad varustuskindluse.
On 17 December 2019, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, the Commission also adopted the Alert Mechanism Report, in which it did not identify Finland as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.
Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Soomet ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
For example, the Finnish government adopted several supplementary budgets and decided to improve job security for employees, while conditions for receiving unemployment benefits have been relaxed.
Näiteks võttis Soome valitsus vastu mitu lisaeelarvet ja otsustas parandada töötajate töökohakindlust, leevendades samas töötushüvitiste saamise tingimusi.
Address shortages of health workers to strengthen the resilience of the health system and improve access to social and health services.
Tegeleda tervishoiutöötajate nappusega, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning parandada juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele.
The current crisis has shown the need crisis preparedness plans in the health sector, which include in particular improved purchasing strategies, diversified supply chains and strategic reserves of essential supplies.
Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja põhivarustuse strateegilisi varusid.
These efforts should also support groups at risk of poverty and social exclusion, such as the low-skilled, persons with disabilities, people with partial work ability and people with a migrant background.
Nende jõupingutustega tuleks toetada ka vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid rühmi, nagu madala kvalifikatsiooni või puudega inimesed, osalise töövõimega inimesed ja sisserändaja taustaga inimesed.
According to the 2020 Stability Programme, those budgetary measures amounted to 1,7% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,7 % SKPst.
The Finnish Financial Supervisory Authority lowered Finnish credit institutions' capital requirements by removing the systemic risk buffer and by adjusting credit institution-specific requirements.
Soome finantsjärelevalveasutus vähendas Soome krediidiasutuste kapitalinõudeid ning tühistas süsteemse riski puhvri nõude ja muutis krediidiasutusepõhiseid nõudeid.
The complex benefit system creates barriers to taking up work.
Keerukas hüvitiste süsteem takistab tööle asumist.
By ensuring the full implementation of the recommendations below, Finland will contribute to the progress towards the SDGs and to the common effort of ensuring competitive sustainability in the Union.
Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Soome kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.
Effective short- and medium-term policy actions, designed in close cooperation with the social partners, are needed to curb increases in the unemployment rate and to re-integrate into the labour market those who have lost their jobs due to the COVID-19 crisis.
Vaja on tõhusaid ning tihedas koostöös sotsiaalpartneritega loodud lühiajalisi ja keskpika perioodi poliitikameetmeid, et piirata töötuse kasvu ja kaasata uuesti tööturule need, kes on COVID-19 kriisi tõttu töö kaotanud.
The fragmentation of service provision and the unequal access to social and primary healthcare services is expected to remain an issue after the crisis, particularly for unemployed and retired people, including persons with disabilities.
Teenuste osutamise killustatus ning sotsiaal- ja esmatasandi tervishoiuteenuste ebavõrdne kättesaadavus jääb tõenäoliselt probleemiks ka pärast kriisi, eelkõige töötute ja pensionäride, sealhulgas puuetega inimeste jaoks.
The measures include both emergency spending for protection of health and public order and support measures for businesses and employees.
Need hõlmavad nii erakorralisi kulutusi tervisekaitsele ja avalikule korrale kui ka ettevõtete ja töötajate toetusmeetmeid.
Temporary liquidity support through loans, grants and guarantees could help tide businesses over this period of high uncertainty and substantially lower revenues.
Laenude, toetuste ja garantiidena antud ajutine likviidsustoetus võib aidata ettevõtjatel sellel suure ebakindluse ja oluliselt väiksemate tulude perioodil toime tulla.
The current system of health services delivered by various providers has led to an uneven density of health workers across the country.
Praeguse eri teenuseosutajate osutatavate tervishoiuteenuste süsteemi tõttu on tervishoiutöötajate tihedus kogu riigis ebaühtlane.
The programming of the Just Transition Fund for the period 2021-2027 could help Finland to address some of the challenges posed by the transition to a climate neutral economy, in particular in the territories covered by Annex D to the country report 7 .
Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021-2027 võib aidata Soomel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel.
The continuous learning reform could help address the need for skills enhancement of adults, including those with low skills, in labour market-relevant sectors such as the Information and Communication Technology (ICT) sector.
Pidevõppe reform võiks aidata parandada täiskasvanute, sealhulgas väheste oskustega täiskasvanute oskusi tööturu jaoks olulistes sektorites, näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris.
In addition, Finland has announced measures that, while not having a direct budgetary impact, will contribute to support liquidity to businesses, which the 2020 Stability Programmes estimates at 5% of GDP.
Lisaks on Soome teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5 % SKPst.
Finland should, as a Member State whose currency is the euro - and taking into account political guidance by the Eurogroup - ensure its policies remain consistent with the euro area recommendations and coordinated with those of the other euro area Member States.
Kuna Soome rahaühik on euro ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Soome tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.
In the medium term, it remains important to pursue the social and health reform plans considered by successive Finnish governments, especially as they prepare Finland for far-reaching demographic changes and would help the country maintain the quality of its health system in the future while improving its accessibility.
Keskpikas perspektiivis on jätkuvalt oluline järgida sotsiaal- ja tervishoiureformi kavasid, mida Soome järjestikused valitsused on kavandanud, eelkõige seetõttu, et nad valmistavad Soomet ette kaugeleulatuvateks demograafilisteks muutusteks ning aitaksid riigil säilitada oma tervishoiusüsteemi kvaliteeti tulevikus, parandades samal ajal selle kättesaadavust.
To avoid aggravating the socio-economic situation of the most vulnerable groups in the wake of the COVID-19 crisis, addressing the digital divide will be key, particularly in ensuring that disadvantaged learners have access to quality education.
Selleks et vältida kõige haavatavamate rühmade sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemist COVID-19 kriisi järel, on ülioluline vähendada digitaalset lõhet, et eelkõige tagada ebasoodsamas olukorras olevatele õppijatele juurdepääs kvaliteetsele haridusele.
(10)On 30 April 2020, Finland submitted its 2020 National Reform Programme and its 2020 Stability Programme.
(10)30. aprillil 2020 esitas Soome oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi.
In order to provide the market with the skills it needs in times of demographic and technological changes, it will be important to maintain the labour market relevance of education, also by ensuring sufficient university places in line with employment foresight for each sector and region.
Et tagada turul vajalikud oskused demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste ajal, on oluline säilitada hariduse vastavus tööturu vajadustele, tagades ka piisavad ülikoolikohad, mis vastavad iga sektori ja piirkonna tööhõiveprognoosidele.
It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Finland, but also their compliance with Union rules and guidance, given the need to strengthen the Union's overall economic governance by providing Union-level input into future national decisions.
Lisaks nende asjakohasusele Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.
In the medium term, it will be important for Finland to reform the social benefits system to boost employment and to prepare the country's welfare system for the future.
Keskpikas perspektiivis on oluline, et Soome reformiks sotsiaaltoetuste süsteemi, et suurendada tööhõivet ja valmistada riigi hoolekandesüsteem tulevikuks ette.
Active labour market policies, including upskilling and reskilling measures could ensure quick and sustainable re-entry into the labour market.
Aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmed, võiks tagada kiire ja kestliku tööturule naasmise.
To encourage the take-up of short-time and part-time work, the income register containing real-time information on salaries and benefits should be efficiently deployed together with accelerating the handling times of social security benefits.
Selleks et soodustada lühendatud ja osalise tööajaga töötamise alustamist, tuleks tõhusalt kasutada sissetulekute registrit, mis sisaldab reaalajas teavet palkade ja hüvitiste kohta, ning kiirendada sotsiaalkindlustushüvitiste käsitlemist.
(13)In response to the COVID-19 pandemic, and as part of a coordinated Union approach, Finland has adopted budgetary measures to increase the capacity of its health system, contain the pandemic, and provide relief to those individuals and sectors that have been particularly affected.
(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Soome võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele.
(17)While Finland has shown a general readiness to deal with the COVID-19 crisis, its health system could benefit from being made more resilient.
(17)Kuigi Soome on näidanud üles üldist valmisolekut COVID-19 kriisiga toime tulla, võiks tervishoiusüsteemile tulla kasuks vastupidavamaks muutmine.
Overall, the measures taken by Finland are in line with the guidelines set out in the Commission Communication on a coordinated economic response to the COVID-19 outbreak.
Üldiselt on Soome võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks".
Amid health, environmental, regional and productivity concerns, continued efforts are needed to roll out high-speed broadband and to improve other digital infrastructure, with a view to rationalise logistics and maintain economic activity in remote areas.
Pidades silmas tervishoiu, keskkonna, piirkondade ja tootlikkusega seotud probleeme, on vaja jätkata jõupingutusi kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks ja muu digitaalse taristu parandamiseks, et ratsionaliseerida logistikat ja säilitada majandustegevus äärealadel.
(16)In response to the crisis, Finland has taken comprehensive action to support its health system and its economy.
(16)Soome on kriisile reageerimiseks võtnud ulatuslikke meetmeid, et toetada oma tervishoiusüsteemi ja majandust.
With the rise in unemployment due to the COVID-19 crisis, both short- and medium-term policy action should be focused on improving equal access to primary healthcare.
Võttes arvesse COVID-19 kriisist tulenevat töötuse kasvu, tuleks nii lühiajalistes kui ka keskpika perioodi poliitikameetmetes keskenduda esmatasandi arstiabile võrdse juurdepääsu parandamisele.
Subsidised salaries could be targeted and coupled with training and follow-up by public employment services.
Palgatoetused võiksid olla sihipärased ning nendega peaks kaasnema koolitus ja riiklike tööturuasutuste järelmeetmed.
(11)Finland is currently in the preventive arm of the Stability and Growth Pact and subject to the debt rule.
(11)Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.
Focus investment on the green and digital transition, in particular on clean and efficient production and use of energy, sustainable and efficient infrastructure as well as research and innovation.
Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile.
Direct business grants amounting to EUR 1 billion have been made available in addition to EUR 10 billion in state-guaranteed loans.
Lisaks riigi garantiiga laenudele mahus 10 miljardit eurot on kättesaadavaks tehtud 1 miljardi euro ulatuses ettevõtluse otsetoetusi.
The long-term sustainability of Finland's public finances continues to be at risk due to the projected rise in ageing costs, in particular social and health care.
Soome rahanduse pikaajaline kestlikkus on jätkuvalt ohus vananemisega seotud kulude, eelkõige sotsiaal- ja tervishoiukulude prognoositud suurenemise tõttu.
A new national transport system for 2021 is being developed under the lead of a parliamentary steering group.
Parlamendi juhtrühma eestvedamisel töötatakse 2021. aastaks välja uut riiklikku transpordisüsteemi.
Access to unemployment benefits has been made easier for freelancers and entrepreneurs.
Vabakutseliste ja ettevõtjate juurdepääsu töötushüvitistele on lihtsustatud.
on the 2020 National Reform Programme of Finland and delivering a Council opinion on the 2020 Stability Programme of Finland
milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta
Reskilling and upskilling are key to maintaining the employability of the labour force in an increasingly digital and green economy.
Ümberõpe ja oskuste täiendamine on väga olulised, et säilitada tööjõu konkurentsivõime üha digitaalsemaks ja rohelisemaks muutuvas majanduses.
Hospital districts have had to reallocate medical staff to treat coronavirus patients and deviate from the previously established legal time limits for non-urgent healthcare.
Haiglapiirkonnad on pidanud meditsiinitöötajaid koroonaviirusega patsientide ravimiseks ümber paigutama ja ületama varem mittekiireloomuliste tervishoiuteenuste puhul kehtestatud tähtaegu.
The working group will further propose relevant measures to address the health, social and economic impact of the crisis.
Töörühm jätkab ettepanekute tegemist meetmete võtmiseks, millega leevendada kriisi tervisealast ja sotsiaal-majanduslikku mõju.
It has also assessed the 2020 Stability Programme and the 2020 National Reform Programme and the follow-up given to the recommendations addressed to Finland in previous years.
Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele esitatud soovituste järelmeetmeid.
It assessed Finland's progress in addressing the country-specific recommendations adopted by the Council on 9 July 2019 3 , the follow-up given to the recommendations adopted in previous years and Finland's progress towards its national Europe 2020 targets.
Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel 3 , varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Soome edusamme strateegia „Euroopa 2020" riiklike eesmärkide suunas liikumisel.
(2)The 2020 country report for Finland 2 was published on 26 February 2020.
(2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Soome kohta 2 .
Finland has short-time work schemes in place that have put many employees on furlough.
Soomes on kehtestatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mis on suunanud paljud töötajad sundpuhkusele.
(25)In the context of the 2020 European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Finland's economic policy and published it in the 2020 country report.
(25)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes.
In addition, other liquidity-enhancing measures, not reported in the Stability Programme, have been adopted in Finland, including tax deferrals for corporate income taxes.
Lisaks on Soome vastu võtnud muid likviidsuse suurendamise meetmeid, millest ei ole stabiilsusprogrammis teatatud, sealhulgas äriühingu tulumaksu edasilükkamine.
HEREBY RECOMMENDS that Finland take action in 2020 and 2021 to:
SOOVITAB Soomel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.
(18)According to the Commission forecast, unemployment is expected to rise to 8,3% in 2020 and recover to 7,7% in 2021.
(18)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,3 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,7 %ni.
The deficit is projected to decline to 4,0% of GDP in 2021.
Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 4,0 %ni SKPst.
The general government debt ratio is projected to reach 69,4% of GDP in 2020 and 69,6% in 2021.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema prognooside kohaselt 69,4 % ja 2021. aastal 69,6 %.
(12)In its 2020 Stability Programme, the government plans the headline balance to deteriorate from a deficit of 1,1% of GDP in 2019 to a deficit of 7,2% of GDP in 2020.
(12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,1 %-lt SKPst 2019. aastal 7,2 %-le SKPst 2020. aastal.
(14)Based on the Commission 2020 spring forecast under unchanged policies, Finland's general government balance is forecast at -7,4% of GDP in 2020 and -3,4% in 2021.
(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Soome valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,4 % SKPst ja 2021. aastal -3,4 % SKPst.
After increasing to 59,4% of GDP in 2019, the general government debt-to-GDP ratio is expected to increase to 69,1% in 2020 according to the 2020 Stability Programme.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast suurenemist 59,4 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi ja jõudma 69,1 %ni.
(15)On 20 May 2020, the Commission issued a report prepared in accordance with Article 126(3) of the Treaty due to Finland's projected breach of the 3% of GDP deficit threshold in 2020.
(15)Kuna Soome peaks 2020. aastal ületama eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande.
Some measures have been taken in recent years to address these imbalances.
Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks.
This would allow Sweden to make the best use of that fund.
8 See võimaldaks Rootsil seda fondi kõige paremini kasutada.
This could have an adverse impact on the economy and potentially also for the banking sector.
Sellel võib olla kahjulik mõju majandusele ja tõenäoliselt ka pangandussektorile.
However, the Authority's capacity is still low compared to the size of the Swedish financial sector.
Siiski on järelevalveasutuse suutlikkus Rootsi finantssektori suurusega võrreldes endiselt väike.
Transport is the prime target for reducing Sweden's greenhouse gas emissions.
Transport on Rootsi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise peamine sihtmärk.
In the digital and microelectronics sectors, more than 50% of employers report skills shortages affecting growth.
Digitaal- ja mikroelektroonikasektoris on rohkem kui 50 % tööandjatest teatanud majanduskasvu mõjutavast oskuste nappusest.
The upcoming auction of the 5G will provide additional impulse to the digitalisation of the Swedish economy.
Eelseisev 5G oksjon annab täiendava tõuke Rootsi majanduse digitaliseerimisele.
2.Foster innovation and support education and skills development.
2.Edendada innovatsiooni ning toetada haridust ja oskuste arendamist.
The Commission's analysis led it to conclude that Sweden is experiencing macroeconomic imbalances.
Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus.
The diffusion of new digital technologies among small and medium-sized enterprises will help boost productivity.
Uute digitehnoloogiate levik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas aitab suurendada tootlikkust.
Sweden is encouraged to make full use of those possibilities to help the individuals and sectors most affected by the challenges.
Rootsit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.
The crisis has shown how important the digital infrastructure is and that fast and stable connectivity needs to be available in all places where people live or work.
Kriis on näidanud, kui oluline on digitaristu ning et kiire ja stabiilne ühenduvus peab olema kättesaadav igal pool, kus inimesed elavad või töötavad.
Labour market integration of groups whose potential was not fully used before the crisis, such as non-EU migrants and people with disabilities, will also be necessary.
Vaja on tööturule integreerida ka selliseid rühmi, kelle potentsiaali ei kasutatud enne kriisi täielikult ära, näiteks kolmandatest riikidest pärit rändajad ja puuetega inimesed.
Sweden has recognised that more resources are needed to exercise suitable supervision and investigations, and has strengthened the capacity of its Financial Supervisory Authority.
Rootsi on tunnistanud, et asjakohaseks järelevalveks ja uurimisteks on vaja rohkem vahendeid, ning on tugevdanud oma finantsjärelevalveasutuse suutlikkust.
In addition, Sweden has announced measures that, while not having a direct budgetary impact, will contribute to support liquidity to businesses.
Lisaks on Rootsi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust.
Investments are also needed to reduce educational outcomes gaps between learners with a migrant and native background.
Investeeringuid on vaja ka selleks, et vähendada haridustaseme erinevusi sisserändaja taustaga ja kohaliku taustaga õppijate vahel.