natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Before the COVID-19 pandemic, the Hungarian economy was on track for a gradual slowdown after years of outstanding growth.
Enne COVID-19 pandeemiat hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma.
The Commission 2020 winter forecast expected real GDP growth to decrease from 4.9% in 2019 to 3.4% in 2020 and 2.8% in 2021.
Komisjoni 2020. aasta talveprognoosis eeldati, et SKP reaalkasv väheneb: see oli 2019. aastal 4,9 % ning eeldati, et see on 2020. aastal 3,4 % ja 2021. aastal 2,8 %.
In 2021, according to the Convergence Programme, the deficit is expected to decrease to 2.7% of GDP.
2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk lähenemisprogrammi kohaselt eeldatavasti 2,7 %-le SKPst.
The debt-reducing effect stemming from real GDP growth and the high GDP deflator, both through the denominator effect, more than offset the marginally debt-increasing impact of stock-flow adjustments.
SKP reaalkasvust ja kõrgest SKP deflaatorist mõlemal juhul nimetaja muutuse mõjust tulenev võlakoormust vähendav mõju rohkem kui kompenseeris võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse mõnevõrra võlga suurendavat mõju.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP by 7% in 2020.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, väheneb reaalne SKP komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 7 %.
According to the Commission 2020spring forecast, general government debt is expected to rise from 66.3% of GDP in 2019 to 75.0% by 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori koguvõlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 66,3 %-lt SKPst 2020. aastaks 75,0 %ni.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 70.2% in 2018 to 66.3% in 2019.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2018. aastal 70,2 % ja langes 2019. aastal 66,3 %-le.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio in 2020 exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - the relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Hungary.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Ungari võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse 2020. aastal ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
The overall assessment points to a significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Komisjoni üldhinnang osutab 2019. eelarveaastal ning 2018.-2019. aasta kokkuvõttes märkimisväärsele kõrvalekaldele keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.
The unemployment rate is projected to rise from 3.4% in 2019 to an average 7% in 2020.
Prognooside kohaselt on töötuse määr 2020. aastal keskmiselt 7 % (2019. aastal oli vastav näitaja 3,4 %).
Based on the 2020 Convergence Programme, Hungary's general government deficit in 2020 is expected to reach 3.8% of GDP, is above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
2020. aasta lähenemisprogrammis esitatud prognooside kohaselt on Ungari valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 3,8 % SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Other factors put forward by the Member State
Muud tegurid, mille liikmesriik on välja pakkunud
Note: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Märkus: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
3.3.Medium-term budgetary position
3.3.Keskpika perioodi eelarvepositsioon
Investment is also set to fall despite continuation of some large-scale investment projects in health and infrastructure.
Ka investeeringud peaksid vähenema, hoolimata mitme suuremahulise investeerimisprojekti jätkumisest tervishoiu ja taristu valdkonnas.
On 12 May 2020, the Malta authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
12. mail 2020 edastasid Malta ametiasutused kirja, mis puudutas asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Nevertheless, Malta is a small open economy and hence its economic outlook is highly sensitive to global uncertainties and performance of its trading partners.
Malta on siiski väike avatud majandusega riik ning seetõttu sõltuvad tema majandusväljavaated suuresti ülemaailmsest ebakindlusest ja kaubanduspartnerite tulemustest.
In the medium-term, Malta is expected to continue growing more strongly than the Union average.
Keskpikas perspektiivis peaks Malta majanduskasv jätkuma hoogsamalt kui liidu keskmine.
Additional factors not yet mentioned above are those related to strengthening of the fiscal framework, especially the institutionalisation of spending reviews.
Eespool nimetamata täiendavad tegurid on seotud eelarveraamistiku tugevdamisega, eelkõige kulude läbivaatamise institutsionaliseerimisega.
Potential growth in Malta is supported by increasing population, capital accumulation and productivity growth.
Malta potentsiaalset majanduskasvu toetab rahvaarvu kasv, kapitali akumulatsioon ja tootlikkuse suurenemine.
The fiscal package to tackle the negative impact of the pandemic is estimated to amount to 4.1% of GDP, focussing on wage supplements, special social benefits, and additional healthcare spending.
Eelarvepakett pandeemia negatiivse mõjuga võitlemiseks ulatub hinnanguliselt 4,1 %ni SKPst, keskendudes palgalisadele, spetsiaalsetele sotsiaaltoetustele ja täiendavatele tervishoiukulutustele.
Government expenditure is expected to decline as temporary policy support is unwound.
Valitsemissektori kulud peaksid vähenema, kuna ajutine poliitika toetusvahend on otsa saanud.
The economy is expected to rebound in 2021, as an easing of general restrictions is expected to re-stimulate domestic demand.
Majandus peaks taastuma 2021. aastal, mil üldiste piirangute leevendamine peaks sisenõudlust taas stimuleerima.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, both pillars point to some deviation.
Tegelike andmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal osutavad mõlemad sambad mõningasele kõrvalekaldumisele.
This is a mitigating factor in the assessment of Malta's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Malta eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
That projection depends highly on the assumed modest economic recovery driven mainly by domestic demand, which is expected to support receipts both from direct taxes as consumption recovers and indirect taxes reflecting labour market improvements.
See prognoos sõltub suurel määral majanduse eeldatavast, peamiselt sisenõudlusele toetuvast tagasihoidlikust elavnemisest, mis peaks tarbimise taastudes toetama nii otsestest maksudest saadavat tulu kui ka kaudseid makse, mis näitavad tööturu olukorra paranemist.
The overall assessment thus points to some deviation from the requirements of the Stability and Growth Pact in 2019.
Üldhinnangu kohaselt esines 2019. aastal seega mõningast kõrvalekaldumist stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisest.
The weak external environment is projected to translate into a substantial decline in services exports, reflecting also halted tourism.
Nõrk väliskeskkond toob prognooside kohaselt kaasa teenuste ekspordi märkimisväärse vähenemise, mis näitab ka turismi seiskumist.
Malta is subject to the preventive arm of the Stability and Growth Pact and in 2019 it was required to ensure ongoing compliance with its medium-term budgetary objective (a balanced budget in structural terms).
Malta suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu ennetuslikku osa ning 2019. aastal pidi Malta tagama oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurselt tasakaalus eelarve) jätkuva täitmise.
Specifically, the growth of net public expenditure exceeded the rate allowed under the expenditure benchmark pillar and the structural balance in 2019 worsened beyond the allowed structural deterioration.
Konkreetsemalt ületas avaliku sektori netokulude kasv kulude kasvu eesmärgi raames lubatud määra ning struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2019. aastal rohkem kui lubatud struktuurne halvenemine.
Malta's annual real GDP growth of 7.3% in 2018 and 4.4% in 2019 was driven by domestic demand underpinned by robust private consumption and investment.
Malta SKP reaalkasv oli 2018. aastal 7,3 % ja 2019. aastal 4,4 % tänu sisenõudlusele, mida toetasid tugev eratarbimine ja investeeringud.
Tthe debt criterion can be considered to be met as the debt ratio is below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Võlakriteeriumi võib pidada täidetuks, kui võla suhe jääb allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst.
In the medium term, the Stability Programme commits to returning the debt-to-GDP ratio to a declining path and to reverting to the medium-term budgetary objective of a balanced budget in structural terms.
Keskpikas perspektiivis on stabiilsusprogrammis võetud kohustus viia võla suhe SKPsse tagasi langustendentsi ja pöörduda tagasi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juurde, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve.
The Stability Programme assumes the GDP to fall by around 5½% in 2020 before recovering somewhat in 2021.
Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal ligikaudu 5,5 %, enne kui see 2021. aastal mõnevõrra taastub.
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Kuna kavandatud puudujääk ületab suuresti 3 % SKPst, ja võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, näitab analüüs, et asutamislepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Malta's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Malta täidab asutamislepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.8%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 5,8 %.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
The plunge in imports will be lower reflecting mainly falling domestic demand.
Impordi kokkutõmbumine on väiksem, olles peamiselt tingitud kahanevast sisenõudlusest.
Data notified by the Maltese authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Malta reached 0.5% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 43.1% of GDP.
Andmed, mille Malta ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 0,5 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 43,1 % SKPst.
In 2021, the deficit is projected to decline to 3.6% of GDP.
Prognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 3,6 %ni SKPst.
Private consumption is expected to fall due to the lockdown and closure of nonessential businesses.
Prognooside kohaselt väheneb vähemoluliste ettevõtete sulgemise tõttu eratarbimine.
In 2020, Malta's economy will be severely affected by the COVID-19 pandemic.
2020. aastal mõjutab COVID-19 pandeemia tõsiselt Malta majandust.
The deficit also reflects an expected fall on the revenue side, reflecting mainly falling household consumption.
See puudujääk osutab ka tulude eeldatavale vähenemisele, mis tuleneb peamiselt kodumajapidamiste tarbimise vähenemisest.
According the Commission 2020 spring forecast GDP is expected to contract by around 5¾%.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP vähenema ligikaudu 5,75 %.
The 2020 Stability Programme for Malta projects a major worsening of public finances from a surplus of 0.5% of GDP in 2019 to a deficit of 7.5% of GDP amid the COVID-19 pandemic.
Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt halveneb riigi rahanduse olukord tunduvalt, nii et 2019. aasta ülejäägist 0,5 % SKPst saab seoses COVID-19 pandeemiaga puudujääk 7,5 % SKPst.
According to the 2020 Stability Programme, Malta plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt is planned at 54.5% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Malta 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 7,5 % SKPst ja võlatasemeks 54,5 % SKPst.
Moreover, the government postponed tax payments and provided guarantees of some 2.8% of GDP, regarding which the statistical authorities are to examine whether there is an immediate budgetary impact at inception or not.
Peale selle lükkas valitsus maksustamise edasi ja pakkus tagatisi ligikaudu 2,8 % ulatuses SKPst.
Table 1.
Tabel1.
Investment is also set to fall strongly in 2020.
Ka investeeringud peaksid 2020. aastal oluliselt vähenema.
On 11 May 2020, the Polish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Poola ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly impacted.
Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud inimesi ja majandussektoreid.
The Convergence Programme does not mention new high expenditure to support the economy.
Lähenemisprogrammis ei mainita uusi suuri kulutusi majanduse toetuseks.
Output is set to drop strongly in the first half of the year and recover gradually from the third quarter onwards.
Toodang peaks esimesel poolaastal järsult vähenema ja hakkama alates kolmandast kvartalist järk-järgult taastuma.
3.4 Other factors put forward by Poland
3.4 Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid
The highest expenditure is planned for allowances for self-employed and employed on non-standard labour contracts, exempting companies from social contributions, and subsidies to wages for certain companies 3 .
Suurimad kulutused hõlmavad toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsete töölepingute alusel töötavatele isikutele, ettevõtete vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest ning palgatoetusi teatavate ettevõtete jaoks 3 .
Additional factor not yet mentioned above is the determination of the government to reduce the excessive deficit as soon as possbile.
Eespool veel märkimata lisategur on valitsuse otsustavus vähendada ülemäärast eelarvepuudujääki võimalikult kiiresti.
This a mitigating factor in the assessment of Poland's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Poola eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
The Convergence Programme also takes into account a strong decrease in public revenue triggered by the crisis and cyclical effects.
Lähenemisprogrammis võetakse arvesse ka avaliku sektori tulude olulist vähenemist, mis on tingitud kriisist ja tsüklilisest mõjust.
This outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Seda väljavaadet iseloomustab erakordselt suur ebakindlus seoses pandeemia kestuse ning majandusliku mõjuga.
The Convergence Programme provides information on substantial new spending (fiscal impact of 3.2% of GDP in 2020) to contain the pandemic and to support the economy.
Lähenemisprogrammis on esitatud teave oluliste uute kulutuste kohta (mõju eelarvele 2020. aastal 3,2 % SKPst), mille eesmärk on ohjeldada pandeemiat ja toetada majandust.
The Convergence Programme underlines the high uncertainty surrounding that projection, driven by the evolution of the pandemic, the length and stringency of the sanitary measures, the strength of the economic recovery, the policy of the central bank and the external situation.
Lähenemisprogrammis rõhutatakse selle prognoosiga seotud suurt ebakindlust, mis on tingitud pandeemia arengust, sanitaarmeetmete kestusest ja rangusest, majanduse taastumise tugevusest, keskpanga poliitikast ja välisolukorrast.
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and the excess not temporary, and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Kuna kavandatud puudujääk ületab oluliselt 3 % SKPst ja ületamine ei ole ajutine ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Poland's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Poola täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
On 13 July 2018, Poland was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 4.2% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP.
Poolal soovitati 13. juulil 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,2 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst 2 .
Private consumption is projected to be hard-hit due to an increase in unemployment, a sharp drop in wage growth and weak consumer confidence.
Eratarbimine väheneb prognooside kohaselt oluliselt, mis on tingitud töötuse suurenemisest, palgakasvu järsust aeglustumisest ja nõrgast tarbijausaldusest.
Data notified by the Polish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Poland reached 0.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 46.0% of GDP.
Andmed, mille Poola ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 0,7 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 46,0 % SKPst.
In 2021, according to the Convergence Programme, revenue is set to rise driven by a rebounding of the economy and cyclical factors.
Lähenemisprogrammi kohaselt peaksid tulud 2021. aastal majanduse taastumise ja tsükliliste tegurite toel suurenema.
Thanks to the stabilising expenditure rule, the authorities plan to bring the deficit to close to 3% of GDP in 2021, in the case the economic situation does not require any additional fiscal impulse.
Tänu stabiliseerivale kulureeglile kavatsevad ametiasutused vähendada eelarvepuudujääki 2021. aastal ligi 3 %ni SKPst, kui majandusliku olukorra tõttu ei ole vaja võtta täiendavaid eelarvemeetmeid.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic on Poland's economy, the Commission spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 4.3%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju Poola majandusele, prognoositakse komisjoni kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 4,3 %.
Economic growth exceeded 4% in 2019, mainly due to robust domestic demand.
Majanduskasv ületas 2019. aastal 4 %.
According to the 2020 Convergence Programme, Poland plans a deficit of 8.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 55.2% of GDP.
2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavandab Poola 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 8,4 % SKPst ja võlatasemeks 55,2 % SKPst.
The planned excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse (3 %SKPst) kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk kontrollväärtusest suuremaks ka 2021. aastal.
2 The overall assessment points to a significant deviation from the recommended adjustment path towards the MTO in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Üldhinnang osutab, et 2019. aastal ja 2018. ja 2019. aasta koguarvestuses kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 4.3% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
Kuid COVID-19 pandeemia tõttu prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP väheneb 2020. aastal 4,3 %.
Based on the 2020 Convergence Programme, Poland's general government deficit in 2020 is planned to reach 8.4% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Lähenemisprogrammi kohaselt peaks Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2020. aastal 8,4 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Note: MLSA refers to the Minimum Linear Structural Adjustment
Märkus: MLSA osutab minimaalsele lineaarsele struktuursele kohandusele.
On 12 May 2020, the Slovenian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
12. mail 2020 edastasid Sloveenia ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Employment continued to grow unabated and unemployment reached a very low rate of 4.0% in the final quarter.
Tööhõive kasvas jätkuvalt ja töötuse määr oli viimases kvartalis väga madal (4,0 %).
Despite growth moderating in the end of the year, Slovenia entered this crisis in a relatively strong position.
Hoolimata majanduskasvu aeglustumisest aasta lõpus, oli Sloveenia positsioon kriisi puhkedes suhteliselt tugev.
That analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term in Slovenia, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile and the historically low level of interest rates).
Analüüs kinnitab, et Sloveenia võlapositsioon jääb hoolimata riskidest keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiili ja rekordiliselt madalaid intressimäärasid).
Slovenia's economy grew by 2.4% in 2019.
Sloveenia majandus kasvas 2019. aastal 2,4 %.
This is a mitigating factor in the assessment of Slovenia's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Sloveenia eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Government debt-to-GDP ratio, Slovenia, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Sloveenia, % SKPst
The increase in deficit reflects the planned stimulus of 4.4% of GDP and the effects of the economic contraction.
Eelarvepuudujäägi suurenemine kajastab kavandatud stimuleerivaid meetmeid mahus 4,4 % SKPst ja majandussurutise mõju.
The near-term outlook includes exceptional degree of uncertainty regarding the duration of the pandemic as well as its economic impact.
Lühiajalisi väljavaateid mõjutab erakordselt suurt ebakindlus pandeemia kestuse ja majandusliku mõju suhtes.