natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assuming a gradual normalistion, GDP growth is expected to rebound in the second half of the year, followed by a solid recovery of 5.0% in 2021.
Kui olukord järk-järgult stabiliseerub, siis eeldatakse, et SKP kasv taastub aasta teises pooles, millele järgneb kindel taastumine 5,0 % 2021. aastal.
Based on outturn data and the Commission forecast, Austria was compliant with its medium-term budgetary objective in 2019.
Eelarve täitmise andmete ja komisjoni prognoosi kohaselt täitis Austria 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.
According to the Stability Programme, the mitigation of the socio-economic effects of the pandemic takes centre stage for managing the crisis and largely shapes the budgetary development.
Stabiilsusprogrammi kohaselt on pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamine kriisiohjamiseks määrava tähtsusega ja mõjutab suurel määral eelarvearengut.
In particular, while the government debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1).
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon halveneb COVID-19 kriisi tulemusena, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb) (joonis 1) 3 .
As a result, containment measures against the virus and related supply chain disruptions hit both the demand and supply side of the economy, leading to a broad-based downturn.
Viiruse leviku tõkestamise meetmed ja nendega seotud tarneahelate häired on mõjutanud nii majanduse nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus.
The notified data show that Austria complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is -6.1% of GDP.
Esitatud andmed näitavad, et Austria saavutas 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme, sest erinevus sihttasemest on -6,1 % SKPst.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal alla 3 %-le SKPst.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.5%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, väheneb reaalne SKP komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 5,5 %.
That decline is mainly driven by an improvement of the primary balance and supported by stock-flow adjustments stemming from the divestment of impaired assets from bad banks included into government accounts.
See vähenemine tuleneb peamiselt esmase eelarvepositsiooni paranemisest ning seda toetab võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus, mille on põhjustanud valitsemissektori arvepidamisse kaasatud rämpspankade probleemsete varade võõrandamine.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary.
Kavandatud kontrollväärtuse ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätete seisukohast erandlikuks, samas kui seda peetakse praegu ajutiseks.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Austria, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Austria, % SKPst
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Austria.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Austria võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 74.0% in 2018 to 70.4% in 2019.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2018. aastal 74,0 % ja langes 2019. aastal 70,4 %-le.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 70.4% of GDP in 2019 to 78.8% by 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 70,4 %-lt SKPst 2020. aastaks 78,8 %ni.
4.3 Medium-term budgetary position
Keskpika perioodi eelarvepositsioon
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the COVID-19 pandemic and its ensuing economic impact.
Makromajanduslikud väljavaated on COVID-19 pandeemia kestusest ja sellest tekkivast majanduslikust mõjust lähtuvalt äärmiselt ebakindlad.
Based on the technical update to the Stability Programme, Austria's general government deficit in 2020 is planned to reach 8.0% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Stabiilsusprogrammi tehniliselt ajakohastatud versiooni kohaselt jõuab Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 8,0 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
The analysis thus suggests that the debt criterion is fulfilled based on the 2019 outturn data.
2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal osutab seega analüüs, et võlakriteerium on täidetud.
4.5 Other factors put forward by the Member State
4.5 Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid
4.2 Medium-term economic position including structural reforms
4.2 Keskpika perioodi majanduspositsioon, sealhulgas struktuurireformid
On 11 May 2020, the Belgian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Belgia ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly affected.
Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud inimesi ja majandussektoreid.
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast.
Võla jätkusuutlikkuse analüüsi on ajakohastatud komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi järgi.
However, Belgium has made some progress in fostering investment in sustainable transport infrastructure but no progress with regard to the coordination of fiscal policies of all levels of government.
Belgia on siiski teinud mõningaid edusamme säästvasse transporditaristusse investeerimise edendamisel, kuid mitte edusamme kõigi valitsustasandite eelarvepoliitika koordineerimisel.
This was partly offset by, although decreasing, interest expenditure.
Seda tasakaalustasid osaliselt intressikulud, kuigi need vähenesid.
An additional factor not yet mentioned above is the caretaker government's limited leeway to take deficit-reducing measures at the federal level.
Üks täiendav tegur, mida eespool veel mainitud ei ole, on ajutise valitsuse piiratud vabadus võtta föderaalsel tasandil puudujääki vähendavaid meetmeid.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium term, also given important mitigating factors (including the debt profile and the historically low level of interest rates).
Üldiselt näitab võla jätkusuutlikkuse hinnang, et hoolimata riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse ka olulisi leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiili ja ajalooliselt madalaid intressimäärasid).
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment
4.3 Keskpika perioodi eelarvepositsioon, sealhulgas valitsemissektori investeeringud
A similar assessment is obtained from looking at 2018-2019 taken together.
Sarnane hinnang saadakse aastate 2018-2019 koondanalüüsist.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional but not temporary.
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.
The Stability Programme provides information on substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Stabiilsusprogrammis on esitatud teave pandeemia ohjeldamiseks ja majanduse toetamiseks võetud oluliste meetmete kohta.
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assesses that Belgium has made limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations, due in part to the lack of government with full powers at the federal level.
2020. aasta riigiaruandes 2 leiab komisjon, et Belgia on teinud 2019. aasta riigipõhiste soovituste täitmisel piiratud edusamme, mis on osaliselt tingitud föderaalsel tasandil täielike volitustega valitsuse puudumisest.
It estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.3% of GDP in 2020.
Stabiilsusprogrammi kohaselt on nende otseste toetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 2,3 % SKPst.
In 2019, the federal caretaker government has continued the implementation of previously enacted measures, notably its corporate income tax reform, the ‘tax shift', pension reform and labour market reform (‘Jobs deal').
2019. aastal jätkas föderaalne ajutine valitsus varem jõustatud meetmete rakendamist, eelkõige äriühingu tulumaksu reformi, maksukoormuse nihutamist ja tööturu reformi („tööhõivekokkulepe").
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Belgium, % of GDP
Joonis 1: Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Belgia, % SKPst
Public investment remained stable around 2.6% of GDP in both years, above the general government deficit.
Avaliku sektori investeeringud püsisid mõlemal aastal stabiilselt ligikaudu 2,6 % juures SKPst, mis ületas valitsemissektori eelarve puudujääki.
Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019.
Belgia ei saavutanud 2019. aastal võla vähendamise sihttaset.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the implementation of growth-enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, lead to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with.
Mis puudutab võlakriteeriumi täitmist 2019. aastal, siis asjakohased tegurid, eelkõige i) vaadeldud makromajanduslikud tingimused; II) majanduskasvu edendavate struktuurireformide rakendamine viimastel aastatel ja iii) märkimisväärne kõrvalekaldumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast viivad järelduseni, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium ei ole täidetud.
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit.
Kui võlakriteeriumi ilmselgelt ei järgita, on asjaomaste tegurite analüüs eriti põhjendatud, arvestades, et tegurid, mis ei ole valitsuse kontrolli all, mõjutavad võladünaamikat suuremal määral kui eelarvepuudujääki.
Economic activity is expected to be severely affected by the COVID-19 outbreak and the related containment measures.
Eeldatavasti mõjutavad majandustegevust tõsiselt COVID-19 puhang ja sellega seotud tõkestamismeetmed.
Specifically, while the measures adopted to counter the COVID-19 pandemic amount to 1.2% of GDP, automatic stabilisers are planned to contribute 5 percentage points of GDP to the planned deficit.
Kuigi COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks võetud meetmed moodustavad 1,2 % SKPst, peaks automaatsete stabilisaatorite osa kavandatud puudujäägis olema 5 protsendipunkti SKPst.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions.
Seoses sellega tuleb võlakriteeriumi järgimist hinnates võtta arvesse vähemalt kolme järgmist põhiaspekti, arvestades nende mõju võladünaamikale ja jätkusuutlikkusele: i) keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast kinnipidamine, ii) struktuurireformide rakendamine ja iii) valitsevad majandustingimused.
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 7.2% in 2020, due to a fall in private consumption and investment, while net trade's contribution to growth is forecast to remain negative amid a fall in trade volume.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal eratarbimise ja investeeringute vähenemise tõttu 7,2 %, samas kui netokaubanduse panus majanduskasvu jääb prognooside kohaselt seoses kaubandusmahu vähenemisega negatiivseks.
The notified data show that Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 0.7 % of GDP.
Esitatud andmed näitavad, et Belgia ei saavutanud 2019. aastal võla vähendamise sihttaset (vt tabel 1), sest erinevus sihttasemest on 0,7 % SKPst.
On 09 July 2019, Belgium was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 2.8% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.1% of GDP, taking into account the structural reform clause 3 .
9. juulil 2019 soovitati Belgial tagada, et valitsemissektori esmaste kulude nominaalne kasvumäär, millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed ja ühekordsed meetmed, ei ületa 2019. aastal 2,8 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,1 % SKPst, võttes arvesse struktuurireformi klauslit 3 .
Data notified by the Belgian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Belgium reached 1.9% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.6% of GDP.
Andmed, mille Belgia ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 1,9 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 98,6 % SKPst.
Since 2016, real GDP growth has been growing above potential, driven by dynamic investment and private consumption, while the contribution from net exports remained subdued.
Alates 2016. aastast on SKP reaalkasv olnud oodatust suurem, seda tänu dünaamilistele investeeringutele ja eratarbimisele, samal ajal kui netoekspordi panus oli tagasihoidlik.
This is recognised in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion irrespective of the size of the breach.
See kajastub määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist, võetakse rikkumise suurusest olenemata arvesse asjaomaseid tegureid.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Belgium's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Belgia täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
This a mitigating factor in the assessment of Belgium's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Belgia eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.2%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020 aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 7,2 %.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Belgium.
Seoses eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmisega aastal 2020, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, arvestades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 60 % suurust kontrollväärtust ja ei ole täidetud topelttingimus, et puudujääk oleks ligilähedane kontrollväärtusele ja kontrollväärtuse ületamine oleks ajutine, ei saa neid asjakohaseid tegureid arvesse võtta edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Belgias.
In particular, revenues from corporate income taxation fell after a temporary boost in 2017 and 2018 due to a change in the timing of tax collection.
Eelkõige vähenes äriühingu tulumaksust saadav tulu pärast 2017. ja 2018. aastal toimunud ajutist kasvu, mis tulenes maksukogumise ajastuse muutmisest.
It takes into account all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic..
Aruandes võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja COVID-19 pandeemiast tingitud suurt majandusšokki.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
Lisaks viitavad 2019. aasta andmed ebapiisavatele edusammudele võla vähendamise sihttaseme saavutamisel, mis samuti annab esmapilgul usutavaid tõendeid stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data.
Seega osutab analüüs esmapilgul sellele, et võlakriteerium ei ole 2019. aasta andmetele tuginedes täidetud.
The planned excess over the Treaty reference value would not be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk suuremaks kui 3% SKPst ka 2021. aastal.
The debt-decreasing effect stemming from a slight primary surplus, debt-decreasing stock flow adjustments, real GDP growth and an increase in prices (inflation effect), was partly offset by the interest expenditure, although decreasing.
Väikesest esmasest eelarveülejäägist, võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, SKP reaalkasvust ja hinnatõusust (inflatsiooni mõju) tulenevat võlga vähendavat mõju tasakaalustasid osaliselt intressikulud, kuigi need vähenesid.
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact.
Makromajanduslikud väljavaated on pandeemia kestusest ja selle majanduslikust mõjust lähtuvalt äärmiselt ebakindlad.
Overall, the analysis suggests that the deficit and debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 are not fulfilled.
Kokkuvõttes osutab analüüs sellele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi ja võlakriteeriumid ei ole täidetud.
The structural balance deteriorated by 0.6 percentage points of GDP in 2019, thus also pointing to a significant deviation by 0.7% of GDP.
Struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2019. aastal 0,6 protsendipunkti SKPst, mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele (0,7 % SKPst).
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 4 .
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon halveneb COVID-19 kriisi tõttu, on lähtetaseme valitsemissektori võla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis eelduste kohaselt jätkusuutlik (väheneb) 4 .
Nominal growth picked up in 2017 and abated slightly in 2018 and 2019 due to the slow-down in economic activity and weaker GDP deflator.
Nominaalkasv kiirenes 2017. aastal ja vähenes veidi 2018. ja 2019. aastal, kuna majandustegevus aeglustus ja SKP deflaator oli nõrgem.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Seega osutab analüüs esmapilgul sellele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark, with a deviation of 0.7% of GDP in 2019 from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective, thus pointing to a significant deviation.
Tegelike andmete ja komisjoni prognoosi põhjal ületas kulude kasv seda sihttaset - 2019. aastal oli kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast 0,7 % SKPst, mis osutab seega märkimisväärsele kõrvalekaldele.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 99.8% in 2018 to 98.6% in 2019.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 99,8 %-lt 2018. aastal 98,6 %-le 2019. aastal.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 98.6% of GDP in 2019 to 113.8% in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg tõusma 2019. aasta 98,6 %-lt SKPst 2020. aastal 113,8%-le.
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of Belgium's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Ennetusliku osa nõuete mittetäitmine on raskendav asjaolu selle hindamisel, kas Belgia esmapilgul ei täitnud 2019. aastal võlakriteeriumi.
According to the 2020 Stability Programme, Belgium plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt would attain 115% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Belgia 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 7,5 % SKPst ja võlatasemeks 115 % SKPst.
The headline deficit increased from 0.8% of GDP in 2018 to 1.9% in 2019, notably due to a large drop in current taxes on income and weath.
Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suurenes 0,8 %-lt SKPst 2018. aastal 1,9 %-le SKPst 2019. aastal, seda eelkõige jooksvate tulu- ja varamaksude suure vähenemise tõttu.
The general government gross debt stood at 98.6% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 98,6 % SKPst, mis on suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst.
Government debt declined steadily between 2016 and 2018, from 104.9% to 99.8% of GDP, due to increasing primary surpluses and declining interest payments.
Valitsemissektori võlg vähenes aastatel 2016-2018 stabiilselt 104,9 %-lt 99,8 %-le SKPst, kuna esmane eelarveülejääk suurenes ja intressimaksed vähenesid.