natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The structural balance also points to some deviation in 2019.
Struktuurne eelarvepositsioon osutab mõningasele kõrvalekaldumisele ka 2019. aastal.
Private consumption and private investment are expected to be the main drivers of the slowdown in 2020, while government consumption and investment will support the economy.
2020. aasta majanduskasvu aeglustumise peamiseks tõukejõuks on eeldatavasti eratarbimine ja erainvesteeringud, samal ajal kui valitsemissektori tarbimine ja investeeringud toetavad majandust.
Downside risks to the forecast scenarios mostly relate to the length and severity of the pandemic-induced domestic and foreign demand shock.
Prognoositud stsenaariumide langusriskid on peamiselt seotud pandeemiast tingitud sise- ja välisnõudluse šoki kestuse ja tõsidusega.
The measures include discretionary investments totalling approximately EUR 4.1 billion in 2020-2024.
Meetmed hõlmavad suvakohaseid investeeringuid aastatel 2020- 2024 kogusummas ligikaudu 4,1 miljardit eurot.
High uncertainties and rising unemployment are expected to shrink domestic demand in 2020.
Suur ebakindlus ja kasvav tööpuudus peaksid 2020. aastal sisenõudlust vähendama.
A more prolonged crisis in some leisure-related activities, such as the cruise ship industry, could cause a sizeable additional shock to Finland's public finances.
Pikemat aega kestev kriis mõnes vaba aja veetmisega seotud tegevuses, näiteks merematkete sektoris, võib põhjustada Soome rahandusele märkimisväärse lisašoki.
They cover in particular preparations for the social and health care services reform as well as of a roadmap to reduce the fiscal sustainability gap.
Need hõlmavad eelkõige sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformi ettevalmistusi ning eelarve kestlikkuse mahajäämuse vähendamise tegevuskava.
Already prior to the crisis, Finland's economic growth was slowing down.
Soome majanduskasv aeglustus juba enne kriisi.
The fiscal projections are surrounded by a high degree of uncertainty stemming from the macroeconomic developments, the amount of guarantees called, the budgetary costs of the relief measuress adopted to mitigate the COVID-19 pandemic and the need to adopt additional measures.
Eelarveprognoose ümbritseb suur ebakindlus, mis tuleneb makromajanduslikust arengust, sissenõutud garantiide summast, COVID-19 pandeemia leevendamiseks võetud toetusmeetmete eelarvekuludest ja vajadusest võtta lisameetmeid.
The excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
Aluslepingu kontrollväärtuse ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis.
The sharp drop of GDP in 2020 is a mitigating factor in the assessment of Finland's compliance with the deficit criterion in 2020.
SKP järsk vähenemine 2020. aastal on leevendav tegur Soome eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
On 13 July 2018, Finland was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 2.9% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of -0.2% of GDP.
Soomel soovitati 13. juuli 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 2,9 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele -0,2 % SKPst 2 .
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Finland's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Soome täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
The economic slowdown and the measures taken by the government to contain the spread of the COVID-19 virus are set to take a heavy toll on public finances.
Majanduskasvu aeglustumine ja meetmed, mida valitsus on võtnud COVID-19 viiruse leviku piiramiseks, peaksid avaldama suurt mõju riigi rahandusele.
They weigh particularly on the 2020 budget that frontloaded expenditure related to implementation of the 2019-2023 government programme.
Need mõjutavad eelkõige 2020. aasta eelarvet, mis tõi varasemaks 2019.-2023. aasta valitsuse programmi rakendamisega seotud kulud.
In addition, the impact of automatic stabilisers ranging from 3% to 4% of GDP, i.e. lower tax revenues and higher expenditure on social security, will further weigh on public finances.
Lisaks avaldavad riigi rahandusele täiendavat mõju automaatsed stabilisaatorid vahemikus 3-4 % SKPst, milleks on näiteks väiksemad maksutulud ja suuremad kulutused sotsiaalkindlustusele.
The labour market, already stagnant prior to the crisis, is set to be strongly affected.
See mõjutab tugevalt tööturgu, mis oli juba enne kriisi seiskunud.
The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 was below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Võlakriteeriumi võib pidada täidetuks, sest võla suhe on 2019. aastal väiksem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term .
Kuigi võlapositsioon on COVID-19 kriisi tulemusena halvenenud, on baasstsenaariumikohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspktiivis jätkusuutlik (väheneb) 3 .
The pandemic relief measures adopted by mid-April 2020 have a fiscal cost amounting to 1.7% of GDP in 2020.
2020. aasta aprilli keskpaigaks vastu võetud pandeemia leevendusmeetmete eelarvekulu on 2020. aastal 1,7 % SKPst.
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding 2020 is the recent activation of the general escape clause in the light is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, üldise vabastusklausli aktiveerimine COVID-19 pandeemia majanduslik mõju taustal, millel on märkimisväärne mõju eelarveseisundile ja see toob kaasa väga ebakindlad väljavaated.
However, the Commission recognises the exceptional nature of the circumstances leading to the assessment of compliance with the deficit criterion in 2020.
Komisjon tunnistab siiski, et asjaolud, mis viisid puudujäägikriteeriumi täitmise hindamiseni 2020. aastal, on erandlikud.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic on Finland's economy, the Commission spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.3%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju Soome majandusele, prognoositakse komisjoni kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,3 %.
Data notified by the Finnish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Finland reached 1.1% of GDP in 2019, while general governent gross debt stood at 59.4% of GDP.
Andmed, mille Soome ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 1,1 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 59,4 % SKPst.
The macroeconomic forecast underlying the Stability Programme assumes that Finland's gross domestic product will contract by 5.5% in 2020 and grow by 1.3% in 2021, driven by the same combination of factors.
Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus prognoosis eeldatakse, et Soome sisemajanduse koguprodukt väheneb 2020. aastal 5,5 % ja kasvab 2021. aastal 1,3 %, mis on tingitud samadest teguritest.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Finland, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Soome, % SKPst
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 59.4% of GDP in 2019 to 69.6% by 2021.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 59,4 %-lt SKPst 2021. aastaks 69,6 %ni.
There is an exceptionally high level of uncertainty about the evolution of the pandemic and the timeline of de-confinement measures, and their impact on economic activity..
Pandeemia arengu, piirangute lõpetamise ajakava ja nende mõju osas majandustegevusele valitseb erakordselt suur ebakindlus.
Although an economic recovery is expected in 2021, government revenues are expected to remain below their pre-crisis forecasts, based on a no-policy-change assumption.
Kuigi 2021. aastal on oodata majanduse elavnemist, peaksid eeldusel, et poliitikat ei muudeta, olema valitsemissektori tulud kriisieelsetest prognoosidest väiksemad.
2 Based on outturn data and the Commission forecast the growth of primary government expenditure led to some deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019.
Tuginedes tulemustele ja komisjoni prognoosile, kaldus valitsemissektori esmaste kulude kasv 2019. aastal mõnevõrra kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast.
The excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Aluslepingukohase kontrollväärtuse ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk kontrollväärtusest (3 % SKPst) suuremaks ka 2021. aastal.
Overall, the impact of the crisis is currently projected to worsen the general government balance to -7.2% of GDP in 2020.
Üldiselt prognoositakse, et kriisi mõjul halveneb valitsemissektori eelarvepositsioon 2020. aastal -7,2 %ni SKPst.
Consequently, the general government balance projected for 2021 is -3.4% of GDP, according to the Commission forecast.
Sellest tulenevalt on komisjoni prognoosi kohaselt 2021. aastaks prognoositud valitsemissektori eelarvepositsioon -3,4 % SKPst.
Therefore, the overall assessment indicates some deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019.
Üldhinnang osutab seega, et 2019. aastal kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast mõningal määral kõrvale.
According to the 2020 Stability Programme, Finland plans a deficit of 7.2% of GDP in 2020, while debt is planned at 69.1% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Soome 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 7,2 % SKPst ja võlatasemeks 69,1 % SKPst.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - the relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Finland.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Soome võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
The excess is considered to be exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Kontrollväärtuse ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.
Those factors are further clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97, which also provides that "any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess compliance with the deficit and debt criteria and which the Member State has put forward to the Council and to the Commission" need to be given due consideration.As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards the deficit criterion, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Finland.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Soome võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, neid asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
Economic growth is severely affected as a result of the COVID-19 pandemic and the measures taken to contain it. Real GDP is forecast to contract sharply by about 6.3% in 2020, before rebounding to 3.7% in 2021.
Prognoositakse, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal järsult ligikaudu 6,3 %, et siis 2021. aastal taas tõusta, jõudes 3,7 %ni.
Based on the 2020 Stability Programme, Finland's general government deficit in 2020 is planned to reach 7.2% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt jõuab Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 7,2 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Moreover, Ireland is particularly affected by the future relationship between the European Union and the United Kingdom.
Lisaks mõjutavad Iirimaad suurel määral Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelised tulevased suhted.
The pandemic is expected to affect many sectors of the economy.
Pandeemia mõjutab eeldatavasti paljusid majandussektoreid.
On 18 May 2020, the Irish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
18. mail 2020 edastasid Iirimaa ametiasutused kirja, mis puudutas asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Both private consumption and investment are projected to shrink this year.
Prognooside kohaselt vähenevad sel aastal nii eratarbimine kui ka investeeringud.
In contrast, net exports are expected to be positive partly driven by some export resilience due to the large share of pharmaceuticals and medical products in Irish exports.
Seevastu eeldatakse, et netoeksport on positiivne ja seda osaliselt tänu teatavale ekspordikindlusele, mis tuleneb ravimite ja meditsiinitoodete suurest osakaalust Iirimaa ekspordis.
Risks to the medium-term fiscal outlook are significant.
Keskpika perioodi eelarveväljavaateid ohustavad riskid on märkimisväärsed.
The clause, as set out in Articles 5(1), 6(3), 9(1) and 10(3) of Regulation (EC) 1466/97 and Articles 3(5) and 5(2) of Regulation (EC) 1467/97, facilitates the coordination of budgetary policies in times of severe economic downturn.
Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise korral.
Operations of multinational companies operating in Ireland remain difficult to predict and can affect GDP figures in either direction.
Iirimaal tegutsevate hargmaiste ettevõtjate tegevust on endiselt raske prognoosida ja see võib mõjutada SKP näitajaid mõlemas suunas.
Ireland has adopted a range of measures to provide support and relief to households and sectors particularly impacted, amounting to around 2.3% of GDP.
Iirimaa on võtnud mitmeid meetmeid, et toetada ja leevendada eriti mõjutatud kodumajapidamisi ja sektoreid, mis tagavad ligikaudu 2,3 % SKPst.
The debt sustainability analysis has been updated on the basis of the Commission 2020 spring forecast.
Võla jätkusuutlikkuse analüüsi on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi alusel ajakohastatud.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that the debt position remains sustainable over the medium‑term, which also takes account of important mitigating factors linked to the debt profile.
Üldiselt näitab võla jätkusuutlikkuse hinnang, et võlapositsioon jääb keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, mille puhul võetakse arvesse ka võlaprofiiliga seotud olulisi leevendavaid tegureid.
Additional factors not yet mentioned above relate to Ireland's effort to strengthen its public finances in the preceding years, by running headline budget surpluses and establishing the Rainy Day Fund.
Täiendavad tegurid, mida ei ole eespool veel nimetatud, on seotud Iirimaa jõupingutustega tugevdada oma riigi rahandust eelnevatel aastatel, tagades nominaalse eelarveülejäägi ja luues nn raskete aegade fondi.
The uncertainty surrounding Ireland's macroeconomic outlook is particularly elevated, with risks relating to the unknown length of the pandemic and the lockdown measures in Ireland and its main trading partners, as well as the behavioural changes it will induce.
Iirimaa makromajandusliku väljavaate ebakindlus on eriti suur, kusjuures riskid on seotud pandeemia teadmata kestusega ning Iirimaa ja tema peamiste kaubanduspartnerite liikumispiirangutega, samuti sellega kaasnevate käitumismuutustega.
The uncertainty is compounded by factors specific to Ireland, such as changes in the international taxation environment.
Ebakindlust süvendavad Iirimaale omased tegurid, näiteks muutused rahvusvahelises maksukeskkonnas.
They relate to uncertainty as regards the ultimate size of the fiscal expansion to counter the crisis and possible changes in the international taxation environment.
Need on seotud ebakindlusega, mis puudutab kriisiga toimetulekuks ette nähtud ekspansiivse eelarvepoliitika lõplikku ulatust ja võimalikke muutusi rahvusvahelises maksukeskkonnas.
This a mitigating factor in the assessment of Ireland's compliance with the deficit criterion in 2020
See on leevendav tegur Iirimaa eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
This is due to the operations of automatic stabilisers and discretionary fiscal measures taken by the government in response to the pandemic - with an impact on the deficit of around 2.0% of GDP.
See on tingitud automaatsete stabilisaatorite toimimisest ja valitsuse poolt pandeemiale reageerimiseks kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmetest, mille mõju puudujäägile on ligikaudu 2,0 % SKPst.
Ireland's real GDP grew by 5.5% in 2019 and entered 2020 on a strong footing, with both domestic demand and net exports performing well.
Iirimaa reaalne SKP kasvas 2019. aastal 5,5 % ja saavutas 2020. aastal kindla seisundi, kusjuures nii sisenõudluse kui ka netoekspordi näitajad olid head.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Ireland's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Iirimaa täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
A general government surplus of 0.4% of GDP was recorded in 2019, on the back of a booming economy, which brought about strong increases in tax revenues and social security contributions and a continued fall in the interest burden.
Valitsemissektori eelarveülejääk oli 2019. aastal 0,4 % SKPst, mis tulenes hoogsast majandusest, mis tõi kaasa maksutulude ja sotsiaalkindlustusmaksete märkimisväärse suurenemise ning intressikoormuse jätkuva vähenemise.
Based on the outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Ireland was compliant with its medium-term budgetary objective in 2019.
Eelarve täitmise andmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt täitis Iirimaa 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term.
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tulemusena halvenenud, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb) 2 .
The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 was below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Võlakriteeriumi võib pidada täidetuks, sest võla suhe oli 2019. aastal väiksem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Ireland, % of GDP
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Iirimaa, % SKPst
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary based on the Commission 2020 spring forecast.
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine.
Data notified by the Irish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Ireland reached 0.4% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 58.8% of GDP.
Andmed, mille Iirimaa ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Iirimaa valitsemissektori eelarvepositsioon oli 2019. aastal 0,4 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 58,8 % SKPst.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Seega näitab analüüs, et esmapilgul ei ole aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 sätestatud puudujäägikriteerium täidetud.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.9%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, väheneb reaalne SKP komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 7,9 %.
According to the Commission 2020 spring forecast, Ireland's economy is projected to contract by around 8% in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Iirimaa majandus 2020. aastal vähenema ligikaudu 8 %.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 58.8% of GDP in 2019 to 66.4% in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 58,8 %-lt SKPst 2020. aastaks 66,4 %ni.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio is planned to exceed the 60% reference value in 2020 and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Ireland.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Iirimaa võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 2020. aastal kavakohaselt kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
According to the 2020 Stability Programme, Ireland plans a deficit of 7.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 69.1% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Iirimaa 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 7,4 % SKPst ja võlatasemeks 69,1 % SKPst.
According to the Commission 2020 spring forecast, a general government deficit of 5.6% of GDP is projected in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk olema 2020. aastal 5,6 % SKPst.