natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All available evidence, including statements by the Portuguese authorities about the extent of the reaction of budgetary policy to the severe economic downturn associated with the COVID-19 pandemic, points to a general government deficit significantly in excess of the Treaty reference value of 3% of GDP in 2020.
Kõik kättesaadavad tõendid, sealhulgas Portugali ametiasutuste avaldused selle kohta, mil määral reageeris Portugali eelarvepoliitika COVID-19 pandeemiaga seotud tõsisele majanduslangusele, osutavad sellele, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2020. aastal aluslepingukohasest kontrollväärtusest (3 % SKPst) oluliselt suurem.
The forecast excess over the Treaty reference value of 3% of GDP in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse (3 % SKPst) prognoositud ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majanduslangus.
Excluding the impact of a further activation of the Novo Banco contingent capital mechanism (of 0.5% of GDP last year) and other one-offs, the general government balance reached a surplus of 0.8% of GDP in 2019.
Kui jätta kõrvale Novo Banco tingimusliku kapitalimehhanismi (eelmisel aastal 0,5 % SKPst) uus aktiveerimine ja muud ühekordsed tegurid, oli valitsemissektori eelarveülejääk 2019. aastal 0,8 % SKPst.
The forecast excess over the Treaty reference value of 3% of GDP is considered to be exceptional and currently considered to be temporary.
Aluslepingukohase kontrollväärtuse (3 % SKPst) prognoositud ületamist peetakse erandlikuks ja praegusel hetkel ka ajutiseks.
The Portuguese economy was on a gradually moderating path before the outbreak of the COVID-19 pandemic, with real GDP growth slowing to 2.2% in 2019, from 2.6% in 2018.
Enne COVID-19 pandeemiat oli Portugali majanduskasv järk-järgult aeglustumas: SKP reaalkasv aeglustus 2,6 %-lt 2018. aastal 2,2 %-le 2019. aastal.
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the COVID-19 pandemic and its ensuing economic impact.
Makromajanduslikke väljavaateid ümbritseb erakordselt suur ebakindlust, mis on seotud COVID-19 pandeemia kestuse ja majandusliku mõjuga.
Portugal made sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
2019. aastal tegi Portugal võla vähendamise sihttaseme saavutamisel piisavaid edusamme.
The notified data show that Portugal made sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019, as the structural balance is estimated to have improved by 0.4% of GDP last year, compared with the applicable MLSA of -1.8% of GDP.
Esitatud andmetest nähtub, et Portugal tegi võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal piisavaid edusamme, sest struktuurne eelarvepositsioon paranes eelmisel aastal hinnangute kohaselt 0,4 % SKPst võrreldes kohaldatava minimaalse lineaarse kohandusega -1,8 % SKPst.
The overall direct budgetary cost of those policy measures was estimated at around 2.5% of GDP at the cut-off date of the Commission 2020 spring forecast (23 April 2020).
Nende poliitikameetmete otsene eelarvekulu oli komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi andmete seisu kuupäeval (23. aprill 2020) kokkuvõttes hinnanguliselt ligikaudu 2,5 % SKPst.
2 Based on the outturn budgetary data and the Commission 2020 spring forecast, the growth rate of net primary expenditure was well above the applicable expenditure benchmark, thus pointing to a significant deviation of 1.0% of GDP from the requirements in 2019.
Tegelike eelarveandmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ületas esmaste netokulude kasvumäär tunduvalt kohaldatavat kulude kasvu eesmärki, mis osutab seega olulisele nõuetest kõrvalekaldumisele (1,0 % SKPst) 2019. aastal.
The stock-flow adjustment was nevertheless positive in 2019 (at 0.5% of GDP).
Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus oli 2019. aastal siiski positiivne (0,5 % SKPst).
a.The annual structural adjustment should not deviate by more than ¼% of GDP from the minimum linear structural adjustment (MLSA), ensuring that the debt reduction benchmark is met by the end of the transition period;
a.aastase struktuurse kohanduse ja minimaalse lineaarse kohanduse erinevus ei tohiks olla suurem kui ¼ % SKPst, mis tagab, et üleminekuperioodi lõpuks on võla vähendamise sihttase saavutatud;
Portugal's general government debt-to-GDP ratio declined to 117.7% in 2019, helped by a solid primary surplus and a favourable nominal GDP growth-interest rate differential.
Portugali valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse vähenes 2019. aastal 117,7 %ni, millele aitas kaasa kindel esmane eelarveülejääk ja soodne SKP nominaalkasvu ja intressimäärade erinevus.
The general government debt-to-GDP ratio is projected to drop to 124.4% in 2021, thereby resuming its gradual decreasing path on the back of the expected economic recovery.
Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2021. aastal vähenema 124,4 %ni ning hakkama majanduse eeldatava taastumise tingimustes taas järk-järgult vähenema.
Public investment stabilised at 1.9% of GDP in 2019 - compared with an observed general government surplus -, below government plans and the Union average of 3% of GDP.
Avaliku sektori investeeringud stabiliseerusid 2019. aastal tasemel 1,9 % SKPst (samal ajal kui esines valitsemissektori eelarveülejääk), mis on valitsuse kavandatust ja liidu keskmisest (3 % SKPst) madalam tase.
Portugal's general government balance turned into a surplus of 0.2% of GDP in 2019, helped by strong revenue performance - especially in social contributions and indirect taxes - and continuously decreasing interest expenditure.
Portugalis tekkis 2019. aastal valitsemissektori eelarveülejääk 0,2 %, mida soodustasid head tulunäitajad - eelkõige sotsiaalmaksete ja kaudsete maksude puhul - ja pidevalt vähenevad intressikulud.
Government debt-to-GDP ratio, Portugal, % of GDP
Portugali valitsemissektori võla suhe SKPsse (% SKPst)
Data notified by the Portuguese authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that Portugal's general government balance was a surplus of 0.2% of GDP in 2019, while the general government gross debt-to-GDP ratio was 117.7%.
Andmed, mille Portugali ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Portugalis oli 2019. aastal valitsemissektori eelarveülejääk 0,2 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse oli 117,7 %.
Specifically, while the budgetary cost of the measures taken by the Portuguese authorities to tackle the COVID-19 pandemic is estimated at 2.5% of GDP, the operation of the automatic stabilisers is expected to contribute more than 4% of GDP to the projected general government deficit in 2020.
Nende meetmete eelarvekulud, mille Portugali ametiasutused võtsid COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks, on hinnanguliselt 2,5 % SKPst ning automaatsete stabilisaatorite osa 2020. aastaks prognoositud valitsemissektori eelarvepuudujäägis peaks olema suurem kui 4 % SKPst.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined in the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Seega nähtub analüüsist, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/97 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole esmapilgul täidetud.
In their letter, the Portuguese authorities stressed the positive evolution of Portugal's fiscal position in the years running up to the outbreak of the COVID-19 pandemic, with the general government balance having improved to a surplus in 2019 and the general government debt-to-GDP ratio having remained on a steady downward path.
Portugali ametiasutused rõhutasid oma kirjas Portugali eelarvepositsiooni positiivset arengut COVID-19 pandeemiale eelnenud aastatel, pidades silmas, et 2019. aastal tekkis valitsemissektori eelarveülejääk ja valitsemissektori võla suhe SKPsse oli kindlalt vähenemas.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP by 6.8% in 2020.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,8 %.
Under those circumstances, the Commission considers its current forecast for the general government deficit in 2020 as sufficiently compelling prima facie evidence of an excessive deficit as defined by Article 126(2)(a) of the Treaty.
Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et tema praegune 2020. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi prognoos on piisavalt mõjuv esmapilgul usutav tõend aluslepingu artikli 126 lõike 2 punktis a määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta.
Taking those factors into account, the Commission considers its current forecast of a general government deficit of 6.5% of GDP in 2020 as sufficiently compelling prima facie evidence of an excessive deficit as defined by Article 126(2)(a) of the Treaty.
Neid tegureid arvesse võttes leiab komisjon, et tema praegune 2020. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi prognoos (6,5 % SKPst) on piisavalt mõjuv esmapilgul usutav tõend aluslepingu artikli 126 lõike 2 punktis a määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta.
The forecast excess over the Treaty reference value would be temporary according to the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Aluslepingukohase kontrollväärtuse prognoositud ületamine on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ajutine ja prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal kontrollväärtusest (3 % SKPst) väiksem.
According to the Commission 2020 spring forecast - which reflects, among other factors, the expected economic impact of the COVID-19 pandemic - economic activity is now projected to fall sharply in 2020, when real GDP is expected to contract by 6.8%.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi (mis kajastab muu hulgas COVID-19 pandeemia eeldatavat majanduslikku mõju) kohaselt aeglustub majandustegevus 2020. aastal järsult ja reaalne SKP väheneb 6,8 %.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards complaince with the deficit criterion in 2020, since the general government debt-to-GDP ratio exceeds the Treaty reference value of 60% and the double condition of the overarching principle is not met - i.e. that the general government deficit remains close to the Treaty reference value of 3% of GDP and that its excess over the that reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit for Portugal.
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis, neid asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab aluslepingukohast kontrollväärtust 60 % SKPst ja üldkehtiv topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on aluslepingukohase kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
Data notified by the Portuguese authorities on 25 March 2020 indicate that Portugal was planning a general government surplus of 0.2% of GDP for 2020 - on the basis of the 2020 State Budget adopted before the outbreak of the COVID-19 pandemic.
Portugali ametiasutuste 25. märtsil 2020 esitatud andmete järgi kavandas Portugal 2020. aastaks valitsemissektori eelarveülejääki 0,2 % SKPst (enne COVID-19 pandeemiat vastu võetud 2020. aasta riigieelarve põhjal).
According to the notified data, Portugal was then planning a general government surplus of 0.2% of GDP for 2020 - on the basis of the 2020 State Budget adopted before the outbreak of the COVID-19 pandemic - while it expected the general government debt-to-GDP ratio to decrease to 114.9%.
Esitatud andmete järgi kavandas Portugal 2020. aastaks valitsemissektori eelarveülejääki 0,2 % SKPst (enne COVID-19 pandeemiat vastu võetud 2020. aasta riigieelarve põhjal) ning eeldas, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 114,9 %ni.
In contrast to the notified data, according to the Commission 2020 spring forecast - which reflects, among other factors, the expected economic and budgetary impact of the COVID-19 pandemic -, a general government deficit of 6.5% of GDP is projected for 2020, while the general government debt-to-GDP ratio is set to increase to 131.6%.
Erinevalt esitatud andmetest on valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi (mis kajastab muu hulgas COVID-19 pandeemia eeldatavat majanduslikku ja eelarvemõju) kohaselt 2020. aastal 6,5 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 131,6 %ni.
According to the Commission 2020 spring forecast, Portugal's general government balance is expected to be a deficit of 6.5% of GDP in 2020.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Portugalis olema 2020. aastal valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,5 % SKPst.
The general government gross debt-to-GDP declined to 117.7% in 2019, above the Treaty reference value of 60%.
Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse vähenes 2019. aastal 117,7 %ni, mis on suurem näitaja kui aluslepingukohane kontrollväärtus 60 %.
According to the Commission 2020 spring forecast, a sudden primary deficit and the projected dynamics of real GDP will weigh on the general government debt-to-GDP ratio in 2020, when it is set to rise to 131.6%.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt mõjutab valitsemissektori võla suhet SKPsse 2020. aastal ootamatu esmane eelarvepuudujääk ja prognoositud reaalse SKP dünaamika ning see peaks suurenema 131,6 %ni.
According to the Commission 2020 spring forecast, Portugal's general government balance is projected to be a deficit of 6.5% of GDP in 2020, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Portugalis olema 2020. aastal valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,5 % SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial effect on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju.
The transition period started in 2018 and will end in 2020.
Üleminekuperiood algas 2018. aastal ja lõpeb 2020. aastal.
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly affected.
Liikmesriigid on juba võtnud või võtavad eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud üksikisikuid ja majandussektoreid.
On 14 May 2020, the French authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
14. mail 2020 edastasid Prantsusmaa ametiasutused kirja, milles käsitleti asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
In turn, the growth contribution of net exports is expected to be broadly neutral.
Netoekspordi panus majanduskasvu peaks aga üldjoontes neutraalne olema.
Moreover, liquidity measures and public guarantees aimed to support firms, amount to about EUR 385 billion (17.1% of GDP).
Lisaks moodustavad ettevõtete toetamiseks mõeldud likviidsusmeetmed ja riigigarantiid ligikaudu 385 miljardit eurot (17,1 % SKPst).
In any case, the medium-term fiscal outlook remains subject to high uncertainty.
Igal juhul on keskpika perioodi eelarveväljavaated jätkuvalt väga ebakindlad.
A similar assessment is obtained from looking at 2018-2019 taken together.
Sarnane järeldus saadakse, kui hinnatakse aastaid 2018-2019 koos.
Limited progress was also made in fostering integration on the labour market and ensuring equal opportunities, improving the research and innovation performance and reducing red-tape restrictions.
Piiratud edusamme on tehtud tööturule integreerimise edendamisel ja võrdsete võimaluste tagamisel, teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse parandamisel ning regulatiivsete piirangute vähendamisel.
The deficit-increasing effect of the measures adopted to assuage the effects of the pandemic is the same as in the government's plans..
Pandeemia tagajärgede leevendamiseks võetud meetmete eelarvepuudujääki suurendav mõju on sama mis valitsuse kavades.
They comprise additional healthcare expenditure of EUR 8 billion, transfers to cover partial unemployment schemes of EUR 24 billion, subsidies under the sectoral compensation fund for SMEs of EUR 7 billion and the creation of an emergency fund of EUR 2.5 billion.
Need hõlmavad täiendavaid tervishoiukulutusi (8 miljardit eurot), ülekandeid osalise töötuskindlustuse rahastamiseks (24 miljardit eurot), toetusi VKEdele valdkondlikust hüvitisfondist (7 miljardit eurot) ja hädaabifondi loomist (2,5 miljardit eurot).
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assessed that France made some progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations.
Oma 2020. aasta riigiaruandes 2 leidis komisjon, et Prantsusmaa on teinud 2019. aasta riigipõhiste soovituste täitmisel mõningaid edusamme.
Together with the fall in economic activity, those measures contribute to substantially higher government deficit and debt positions.
Koos majandustegevuse aeglustumisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlapositsiooni.
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, France should respect simultaneously the following two conditions regarding the adjustment of the structural balance:
Selleks et tagada üleminekuperioodil pidev ja tulemuslik liikumine eesmärgi poole, peaks Prantsusmaa vastama korraga kahele järgmisele struktuurse eelarvepositsiooni kohandamist käsitlevale tingimusele:
The Stability Programme provides information on substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Stabiilsusprogramm sisaldab teavet pandeemia ohjeldamiseks ja majanduse toetamiseks võetud oluliste meetmete kohta.
The debt sustainability assessment updated with the Commission 2020 spring forecast confirms that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term in France, which takes into account important mitigating factors (including the debt profile).
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajakohastatud võla jätkusuutlikkuse hindamine kinnitab, et Prantsusmaa võlapositsioon jääb hoolimata riskidest keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiil).
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in June 2018, France is subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark.
Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2018. aasta juunis kohaldatakse Prantsusmaa suhtes kolmeaastast üleminekuperioodi, mille jooksul peaks ta tagama piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamisel.
Finally, regarding fiscal structural reforms, while France has made limited progress in reforming the pension system, it has made no progress in further developing and implementing a spending review through the Public Action 2022 programme.
Eelarve- ja struktuurireformide osas on Prantsusmaa teinud edusamme küll pensionisüsteemi reformimisel, kuid ei ole edasi liikunud kulude läbivaatamise edasiarendamisel ja rakendamisel programmi „Action Publique 2022" kaudu.
More specifically, France has made substantial progress in fostering the growth of firms, some progress in addressing skills shortages and mismatches, symplifying the tax system, undertaking investments to ensure energy transition and in improving the digital infrastructure.
Täpsemalt on Prantsusmaa teinud märkimisväärseid edusamme ettevõtete kasvu soodustamisel, mõningaid edusamme tegelemisel oskuste nappuse ja tööturu vajadustele mittevastavusega, maksusüsteemi lihtsustamisel, investeerimisel energiasüsteemi ümberkujundamiseks ja digitaristu parandamisel.
Those factors are further clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97, which also provides that "any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess compliance with the deficit and debt criteria and which the Member State has put forward to the Council and to the Commission" need to be given due consideration
Neid tegureid on lisaks selgitatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles on samuti sätestatud, et asjakohast tähelepanu tuleb pöörata „kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult hinnata puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist, ning millest liikmesriik on nõukogule ja komisjonile teada andnud".
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions.
Seoses sellega tuleb võlakriteeriumi järgimist hinnates võtta arvesse vähemalt kolme järgmist põhiaspekti, arvestades nende mõju võladünaamikale ja jätkusuutlikkusele: i) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi või selle saavutamiseks nõutava kohandamiskava järgimine, ii) struktuurireformide rakendamine ja iii) valitsevad majandustingimused.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, leads to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with.
Mis puudutab võlakriteeriumi täitmist 2019. aastal, siis asjakohased tegurid, eelkõige i) täheldatud makromajanduslikud tingimused, ii) mõningane edasiminek majanduskasvu edendavate struktuurireformide rakendamisel viimastel aastatel ja iii) oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast, viivad järelduseni, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane võlakriteerium ei ole täidetud.
Since 2016, real GDP in France has been growing above potential, driven by dynamic investment and an improving net exports position, while private consumption remained subdued.
2016. aastast alates on Prantsusmaa SKP reaalkasv olnud potentsiaalsest suurem, seda tänu dünaamilistele investeeringutele ja paranenud netoekspordi positsioonile, samal ajal kui eratarbimine on jäänud tagasihoidlikuks.
Provided more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether these entail immediate budgetary impact or not.
Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas neil meetmetel on vahetu mõju eelarvele või mitte.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 5 (Graph 1).
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tõttu halvenenud, on lähtestsenaariumikohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspktiivis jätkusuutlik (vähenev) (joonis 1) 5 .
This a mitigating factor in the assessment of France's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Prantsusmaa eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Note: MLSA refers to the Minimum Linear Structural Adjustment Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Allikas: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos