natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 14 May 2020, the Danish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
14. mail 2020 edastasid Taani ametiasutused kirja, mis puudutas asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Moreover, this outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty 2 .
Lisaks iseloomustab seda väljavaadet erakordselt suur ebakindlus 2 .
Investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and many companies are postponing or cancelling investment decisions.
Ka investeeringud peaksid 2020. aastal oluliselt vähenema, kuna ebakindlus kasvab ja paljud ettevõtted lükkavad investeerimisotsuseid edasi või tühistavad neid.
Output is set to drop strongly in the first half of the year and then to gradually recover from the third quarter onwards.
Aasta esimesel poolel peaks toodang oluliselt vähenema ja seejärel hakkama alates kolmandast kvartalist järk-järgult taastuma.
Denmark entered the COVID-19 crisis with strong economic fundamentals and without any major macroeconomic imbalances.
Taani sisenes COVID-19 kriisi tugevate majanduslike põhinäitajatega ja ilma suure makromajandusliku tasakaalustamatuseta.
Private consumption is projected to be hard-hit due to an increase in unemployment, a drop in wage growth and weak consumer confidence.
Eratarbimine kannatab prognooside kohaselt rängalt töötuse suurenemise, palgakasvu vähenemise ja tarbijate vähese usalduse tõttu.
The Convergence Programme provides information on substantial new measures to contain the pandemic and to support the economy.
Lähenemisprogrammis antakse teavet oluliste uute pandeemia ohjeldamise ja majanduse toetamise meetmete kohta.
Real GDP expanded by 2.4% in 2019, above its potential growth rate, with positive contributions from all demand components.
Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 2,4 %, ületades potentsiaalse kasvumäära, ning kõik nõudluse komponendid andsid positiivse panuse.
The impact of the pandemic and the measures to contain it implies that the economic and budgetary situation in Denmark is subject to particularly high uncertainty.
Pandeemia ja selle ohjeldamismeetmete mõju viitab sellele, et Taani majandus- ja eelarveolukord on eriti ebakindel.
In 2021, GDP is forecast to grow driven by a strong recovery in household consumption and investment.
Prognooside kohaselt kasvab SKP 2021. aastal tänu kodumajapidamiste tarbimise ja investeeringute jõulisele taastumisele.
This a mitigating factor in the assessment of Denmarks's compliance with the deficit criterion in 2020.
See on leevendav tegur Taani eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Data notified by the Danish authorities on 5 May 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Denmark reached 3.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 33.2% of GDP.
Andmed, mille Taani ametiasutused esitasid 5. mail 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Taani valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 3,7 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 33,2 % SKPst.
It estimates these direct support measures with a budgetary impact at 4.9% of GDP in 2020.
Selle hinnangul on nende otsetoetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 4,9 % SKPst.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Denmark was compliant with the medium-term budgetary objective (MTO) in 2019.
Tulemusandmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal saavutas Taani 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgi.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact while the nature of the excess is currently considered temporary.
Kavandatud ülejääki peetakse asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätete seisukohast erandlikuks, samas kui ülejääki peetakse praegu ajutiseks.
Due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 5.9% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
COVID-19 pandeemia tõttu prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP väheneb 2020. aastal 5,9 %, mis kajastab majandustegevuse katkemist blokeerimismeetmete ja välisnõudluse enneolematu vähenemise tõttu.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.9%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 5,9 %.
According to the 2020 Convergence Programme, Denmark plans a deficit of 8% of GDP in 2020, while debt is planned at 40¾% of GDP.
2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavandab Taani 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 8 % SKPst ja võlatasemeks 40¾ % SKPst.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Denmark's compliance with the deficit criterion of the Treaty The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 is below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Seda arvestades on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Taani täidab aluslepingukohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
According to the Convergence Programme, Denmark's general government deficit in 2020 is planned to increase to 8% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse 2020. aastaks Taani valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 8 %-ni SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ega ole selle lähedal.
On 12 May 2020, the Estonian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
12. mail 2020 edastasid Eesti ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
Countries have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly affected.
Riigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud inimesi ja majandussektoreid.
In addition to the shock on domestic demand, exports are expected to suffer amid declining foreign demand.
Lisaks sisenõudluse järsule kahanemisele peaks väheneva välisnõudluse tõttu kannatama ka eksport.
The Stability Programme's macroeconomic forecast notes high uncertainty regarding the duration of the pandemic and uncertainty of its economic impact.
Stabiilsusprogrammi makromajanduslikus prognoosis tuuakse esile suurt ebakindlust pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõju suhtes.
The sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Estonia's compliance with the deficit criterion in 2020.
SKP järsk vähenemine on leevendav tegur Eesti eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Estonia's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Eesti täidab aluslepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
The sharply rising deficit reflects the planned stimulus of 4.3% of GDP and the effects of the economic crisis.
Järsult kasvav eelarvepuudujääk kajastab kavandatud stimuleerivaid meetmeid mahus 4,3 % SKPst ja majanduskriisi mõju.
The conclusion is also confirmed for 2018-2019 taken together.
See järeldus leiab kinnitust ka aastate 2018-2019 koguarvestuses.
The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio is below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Võlakriteeriumi võib pidada täidetuks, sest võla suhe on väiksem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP,the excess is not temporary and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Kuna kavandatud puudujääk ületab oluliselt 3 % SKPst ja ületamine ei ole ajutine ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled based on the Commission 2019 spring forecast and the Stability Programme.
Seega nähtub analüüsist, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/97 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi ja stabiilsusprogrammi põhjal esmapilgul täidetud.
It estimates the budgetary impact of these direct support measures at 4.3% of GDP in 2020.
Stabiilsusprogrammi kohaselt on nende otseste toetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal 4,3 % SKPst.
Estonia was recommended on 13 July 2018 to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 4.1% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 2 .
Eestil soovitati 13. juulil 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,1 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst 2 .
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission spring 2020 forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.9%.
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,9 %.
Based on the Commission 2020 spring forecast, Estonia's real GDP is projected to decline by about 7%, followed by a rapid recovery in 2021.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Eesti reaalne SKP vähenema ligikaudu 7 %, millele järgneb kiire taastumine 2021. aastal.
Data notified by the Estonian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Estonia reached 0.3% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 8.4% of GDP.
Andmed, mille Eesti ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2019. aastal 0,3 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 8,4 % SKPst.
The programme projects GDP to contract by 8% in 2020, but to recover in 2021, under the assumptions that the emergency situation will last until the end of May 2020 and that thereafter a gradual pickup in economic activity will begin.
Programmi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal 8 %, kuid taastub 2021. aastal, eeldusel et hädaolukord kestab kuni 2020. aasta mai lõpuni ja seejärel hakkab majandustegevus järk-järgult hoogustuma.
The structural fiscal position is projected to improve from a deficit of 5.2% in 2020 to a deficit 0.8% of GDP in 2021 3 .
Struktuurne eelarvepositsioon peaks paranema: puudujääk väheneb 5,2 %-lt SKPst 2020. aastal 0,8 %-le SKPst 2021. aastal 3 .
The unemployment rate is projected to exceed 9% in 2020, up from 4.4% in 2019.
Prognooside kohaselt ületab töötuse määr 2020. aastal 9 % (2019. aastal oli vastav näitaja 4,4 %).
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded that benchmark, with a deviation of 1.7% of GDP in 2019, thus pointing to a significant deviation.
Tegelike andmete ja komisjoni prognoosi põhjal ületas kulude kasv seda sihttaset - 2019. aastal oli kõrvalekalle 1,7 % SKPst, mis osutab seega märkimisväärsele kõrvalekaldele.
The Stability Programme projects that the deficit of 10.1% of GDP in 2020 will decline in 2021, when the economy is expected to recover and most of the budgetary measures expire.
Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et eelarvepuudujääk, mis 2020. aastal on 10,1 % SKPst, väheneb 2021. aastal, mil majandus eeldatavasti taastub ja enamik eelarvemeetmeid aegub.
The overall assessment points to significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019.
Üldhinnang osutab, et 2019. aastal kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.
The planned excess over the 3% of GDP reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above the reference value in 2021.
Kontrollväärtuse 3 % SKPst kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk kontrollväärtusest suuremaks ka 2021. aastal.
The structural balance stayed unchanged in 2019, thus pointing to some deviation of 0.3% of GDP in 2019, while pointing to significant deviation over 2018-2019 taken together.
Struktuurne eelarvepositsioon püsis 2019. aastal muutumatuna, mis osutab mõningasele kõrvalekaldele (0,3 % SKPst) 2019. aastal, kuid märkimisväärsele kõrvalekaldele aastate 2018-2019 koguarvestuses.
According to the 2020 Stability Programme, Estonia plans a deficit of 10.1% of GDP in 2020, while debt is planned at 21.9% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Eesti 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 10,1 % SKPst ja võlatasemeks 21,9 % SKPst.
According to the Stability Programme, Estonia's general government deficit in 2020 is planned to increase to 10.1% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2020. aastal 10,1 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Based on the plans in the 2020 Stability Programme, Estonia's general government deficit in 2020 is expected to reach 10.1% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
2020. aasta stabiilsusprogrammis esitatud prognooside kohaselt on Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 10,1 % SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Note: MLSA refers to the Minimum Linear Structural Adjustment
Märkus: MLSA viitab minimaalsele lineaarsele struktuursele kohandusele.
4.5 Other factors put forward by the Member State
Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid
The authorities also pursued a broader reform agenda, for instance in the area of good law-making, digital governance and education.
Ametiasutused järgisid ka laiemat reformikava, näiteks hea õigusloome, e-valitsuse ja hariduse valdkonnas.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which represents the first step in the excessive deficit procedure.
Seda arvestades on komisjon seega koostanud käesoleva aruande, mis on esimene samm ülemäärase eelarvepuudujäägi puhul.
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, Greece should respect simultaneously the following two conditions:
Selleks et tagada üleminekuperioodil pidev ja tulemuslik liikumine eesmärgi poole, peaks Kreeka vastama korraga järgmisele kahele tingimusele:
On 11 May 2020, the Greek authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
11. mail 2020 edastasid Kreeka ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
At this stage, only very preliminary data were available to confirm the magnitude and the severity of the economic and fiscal hit.
Selles etapis olid kättesaadavad vaid väga esialgsed andmed, mis kinnitasid majandusliku ja eelarvemõju ulatust ja tõsidust.
Under the current circumstances, uncertainty about the fiscal and macroeconomic outlook is significantly higher than usual.
Praeguses olukorras on ebakindlus eelarve- ja makromajanduslike väljavaadete suhtes tavapärasest oluliselt suurem.
4.2 Medium-term economic position including structural reforms
Keskpika perioodi majandusseisund, sealhulgas struktuurireformid
More specifically, Greece pursued reforms in line with the post-programme commitments given at the meeting of the Eurogroup of 22 June 2018.
Täpsemalt jätkas Kreeka reforme kooskõlas eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgsete kohustustega.
The budgetary outcome was thus compliant with Greece's commitments monitored under the enhanced surveillance procedure.
Eelarve täitmine oli seega kooskõlas Kreeka kohustustega, mille täitmist jälgiti tõhustatud järelevalve menetluse raames.
This analysis confirms that notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term in Greece, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile and the large share of official loans at depressed rates).
See analüüs kinnitab, et riskidest hoolimata on Kreeka võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlik, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiili ja madalate intressimääradega ametlike laenude suurt osakaalu).
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact.
Makromajanduslikku väljavaadet iseloomustab erakordselt suur ebakindlus, mis on seotud pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõjuga.
In 2019, Greece implemented important reforms aimed to increase the efficiency of the Greek public sector, strengthen the effectiveness of social policy, advance the privatisation agenda and further improve the quality of the business environment.
2019. aastal rakendas Kreeka olulisi reforme, mille eesmärk on suurendada Kreeka avaliku sektori tõhusust, tugevdada sotsiaalpoliitika tulemuslikkust, edendada erastamiskava ja parandada veelgi ettevõtluskeskkonna kvaliteeti.
Notably, the authorities continued taking steps to enhance the capacity of the Independent Authority for Public Revenue and enhance the human resource management in the public administration.
Eelkõige jätkasid ametiasutused meetmete võtmist, et suurendada avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse suutlikkust ja tõhustada avaliku halduse personalijuhtimist.
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures being taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida riiklikud ametiasutused võtavad Euroopa ja ülemaailmsel tasandil pandeemia leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks.
The impact of those measures on debt is mitigated by the expected use of cash financing.
Kõnealuste meetmete mõju võlale leevendab likviidsuse rahastamise eeldatav kasutamine.
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assessed that Greece had made some progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations.
Komisjon andis oma 2020. aasta riigiaruandes 2 hinnangu, et Kreeka on teinud mõningaid edusamme 2019. aasta riigipõhiste soovituste järgimisel.
Together with the fall in economic activity, these measures will contribute to substantially higher government deficit and debt positions.
Koos majandustegevuse aeglustumisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlapositsiooni.
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 9.7% in 2020, with tourism and shipping services - two very important sectors for Greece's economy - expected to be hit particularly hard and the expected to increase in unemployment may also depress domestic demand.
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP vähenema 2020. aastal 9,7 %, kusjuures turismi- ja laevandusteenused - kaks Kreeka majanduse jaoks väga olulist sektorit - peaksid eriti rängalt kannatama ning töötuse oodatav suurenemine võib samuti vähendada sisenõudlust.
Since 2016, real GDP growth has been recovering driven by net exports and private consumption.
Alates 2016. aastast on SKP reaalkasv taastunud tänu netoekspordile ja eratarbimisele.
COVID-19 pandemic and the activation of the general escape clause
COVID-19 pandeemia ja üldise vabastusklausli aktiveerimine
It analyses Greece's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Selles analüüsitakse Kreeka vastavust aluslepingu kohasele eelarvepuudujäägi ja võlakriteeriumile.
Nominal growth increased until 2018, but declined somewhat in 2019.
Nominaalne kasv suurenes kuni 2018. aastani, kuid vähenes mõnevõrra 2019. aastal.
In view of the ongoing pandemic, the authorities have adopted fiscal measures of an unprecedented amount to address the COVID-19 crisis and to support the economy.
Pidades silmas praegust pandeemiat, on ametiasutused võtnud enneolematus mahus fiskaalmeetmeid COVID-19 kriisi lahendamiseks ja majanduse toetamiseks.
Regarding the financial sector, some progress continued on reforms needed to clean up the stock of non-performing loans.
Finantssektoris tehti jätkuvalt teatavaid edusamme seoses reformidega, mida on vaja viivislaenude mahu vähendamiseks.
In spring 2018, the Council issued no country-specific recommendation to Greece in the context of the European Semester because pursuant to Article 12 of Regulation (EU) No 472/20132 Greece was exempt the monitoring and assessment under the European Semester at that time since it was under the programme.
2018. aasta kevadel ei esitanud nõukogu Euroopa poolaasta raames Kreekale riigipõhist soovitust, kuna vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 artiklile 12 oli Kreeka Euroopa poolaasta kontekstis toimuvast järelevalvest ja hindamisest vabastatud, sest ta rakendas sel ajal programmi.
The majority of the measures aim to support companies and their employees who are affected by the COVID-19 pandemic either through a direct suspension of the companies' operation or the general deterioration of economic activity due to the containment measures.
Enamiku meetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja nende töötajaid, keda mõjutab COVID-19 pandeemia piirangumeetmetest tingitud ettevõtete tegevuse otsese peatamise või majandustegevuse üldise halvenemise kaudu.
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in September 2017, Greece was subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark.
Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2017. aasta septembris kehtis Kreeka suhtes kolmeaastane üleminekuperiood, et tagada piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas.
Since Greece was exempt from submitting Stability Programmes while it was subject to a macroeconomic adjustment programme (‘the programme'), the Greek authorities have not established a medium-term budgetary objective for 2019.
Kuna makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm") rakendamise kestel oli Kreeka vabastatud stabiilsusprogrammide esitamisest, ei ole Kreeka ametiasutused kehtestanud 2019. aastaks keskpika perioodi eelarve-eesmärki.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the compliance with Greece's fiscal targets in the context of the enhanced surveillance, lead to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is complied with.
Mis puudutab võlakriteeriumi täitmist 2019. aastal, siis asjakohased tegurid, eelkõige i) täheldatud makromajanduslikud tingimused; ii) teatavad edusammud majanduskasvu soodustavate struktuurireformide rakendamisel viimastel aastatel ja iii) Kreeka eelarve-eesmärkide täitmine tõhustatud järelevalve raames viivad järelduseni, et asutamislepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium on täidetud.
That increase was due to the final disbursement under the programme in 2018, which contributed to the build-up of Greece's significant cash buffer.
See kasv tulenes programmi raames 2018. aastal tehtud viimasest väljamaksest, mis aitas kaasa Kreeka märkimisväärse rahapuhvri tekkele.