natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaccine hesitancy is highly specific to the context, country, and type of vaccine, and the public perception of a given vaccine can change rapidly.
Vaktsiinikõhklus oleneb suuresti kontekstist, riigist ja vaktsiinitüübist, ka avalikkuse suhtumine konkreetsesse vaktsiini võib kiiresti muutuda.
Identify options for physical stockpiling at EU level by engaging in dialogue with vaccine producers;
määratleda ELi tasandil füüsiliste vaktsiinivarude loomise variandid, kaasates dialoogi vaktsiinitootjad;
This cooperation will increase synergies between vaccination and related policies, including those on crisis preparedness, e-health, Health Technology Assessment, R&D and pharmaceutical industry.
Selline koostöö tõhustab vaktsineerimise ja sellega seotud poliitikavaldkondade sünergiat, sealhulgas sellistes valdkondades nagu kriisiolukorraks valmisolek, e-tervis, tervisetehnoloogia hindamine, teadus- ja arendustegevus ning ravimitööstus.
This involves removing legal, financial or structural barriers to improve equity in access, but also considering the expansion of points to deliver vaccination, such as through community-based services, which include nurses, pharmacies or school-based programmes.
See eeldab juurdepääsu võrdsustamiseks õiguslike, rahaliste ja struktuursete tõkete kõrvaldamist, kuid tuleb kaaluda ka vaktsineerimispunktide arvu suurendamist, näiteks vaktsineerimise pakkumist kogukonnapõhise teenusena, st meditsiiniõdedele, apteekidele või koolidele tuginevate programmide kaudu.
Improve access to objective and transparent information on vaccines and their safety, following the assessment of information needs on the part of both public and healthcare workers;
parandada juurdepääsu objektiivsele ja läbipaistvale teabele vaktsiinide ja nende ohutuse kohta, nii avalikkuse kui ka tervishoiutöötajate teabevajaduse hindamise alusel;
Develop EU guidance for establishing comprehensive electronic immunisation information systems for effective monitoring of immunisation programmes;
töötada välja ELi suunised tervikliku elektrooniliste immuniseerimise infosüsteemide loomiseks, et võimaldada immuniseerimisprogrammide tõhusat seiret;
Hesitancy is a growing concern in Europe and worldwide, which risks undermining the public health value of vaccination.
Vaktsiinikõhklus on nii Euroopas kui ka kogu maailmas kasvav probleem, mis ähvardab ohustada vaktsineerimise väärtust rahvatervisele.
Identify the barriers to access and support interventions to increase access to vaccination for disadvantaged and socially excluded groups;
teha kindlaks vaktsineerimisele juurdepääsu tõkked ja toetada sekkumisi, mis parandavad ebasoodsas olukorras olevate ning sotsiaalselt tõrjutud rühmade juurdepääsu vaktsineerimisele;
In addition to efficient record keeping, a comprehensive electronic immunisation information system in Member States can provide large data banks to strengthen the sustainability and performance of vaccination programmes.
Lisaks tõhusale dokumenteerimisele võimaldaks üldine elektrooniline immuniseerimise infosüsteem luua liikmesriikides suuri andmepanku, et tugevdada vaktsineerimisprogrammide kestlikkust ja tulemuslikkust.
Mechanisms for better preparedness, detection and response against vaccine preventable health threats, linking to EU preparedness planning and the implementation of the International Health Regulations should include provisions to ensure support to poorer countries, particularly in cases of emergency.
Vaktsiinennetatavateks terviseohtudeks parema valmisoleku, nende ohtude avastamise ja neile reageerimise mehhanismid, mis on seotud ELi valmisoleku kavandamise ja rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamisega, peaksid sisaldama ka sätteid, et tagada toetus vaesematele riikidele, eriti hädaolukordade puhul.
Strengthen partnerships and collaboration with international actors and initiatives, such as the World Health Organisation and its Strategic Advisory Group on Immunization (SAGE), the European Technical Advisory Group of Experts on Immunization (ETAGE), the Global Health Security Initiative, Global Health Security Agenda, UNICEF and financing and research initiatives like GAVI The Vaccine Alliance and the Coalition for epidemic preparedness innovations (CEPI) and the Global Research Collaboration for Infectious Diseases Preparedness (GloPID-R)
Tõhustada partnerlusi ja koostööd rahvusvaheliste osalejate ja algatustega, nagu Maailma Terviseorganisatsioon ja selle vaktsineerimise alane strateegiline nõuanderühm (SAGE), Euroopa vaktsineerimisekspertide tehniline nõuanderühm (ETAGE), globaalsed terviseturbe algatused ja UNICEF, samuti rahastamis- ja teadusalgatused, nagu ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit (GAVI), epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsioon (CEPI) ning nakkushaigusteks valmisoleku teadusuuringute ülemaailmne koostöövõrgustik (GloPID-R).
Bolster the effectiveness and efficiency of EU and national vaccine research and development funding and develop a roadmap on priority areas of needs.
edendada ELi ja riikide vaktsiinivaldkonna teadus- ning arendustegevuse rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning töötada välja prioriteetsete valdkondade tegevuskava.
Such differences may be at the expense of the quality of vaccination records, and may at times pose practical issues in the effective documentation of immunisation history, but also in the communication between different providers within and across countries.
Sellised lahknevused võivad kahjustada vaktsineerimisdokumentide kvaliteeti ja mõnel juhul põhjustada praktilisi probleeme nii immuniseerimisanamneesi tõhusas dokumenteerimises kui ka teenuseosutajate teabevahetuses riigisiseselt ja rahvusvaheliselt.
Continuous training of all healthcare workers during their studies and once in professional practice is a priority in order to build a confident healthcare workforce that can advise the public on vaccination needs and deliver immunisation effectively.
Kõigi tervishoiutöötajate pidev koolitamine nii õpingute kui ka kutsetegevuse ajal on prioriteet, mille kaudu õpetada välja usaldusväärne tervishoiupersonal, kes nõustab avalikkust vaktsineerimisvajadusest ja teostab tõhusalt immuniseerimist.
At the same time, recent events of shortages and discontinued supply of traditional vaccines have hampered the effective delivery of routine childhood immunisation programmes.
Samas on hiljutised vaktsiinipuuduse juhtumid ja traditsiooniliste vaktsiinide tootmise lõpetamine häirinud rutiinseid laste immuniseerimise programme.
While all Member states have well established vaccination programmes for children, vaccination recommendations and programmes for adults, where they exist, differ greatly.
Kuigi kõik liikmesriigid on põhjalikult välja arendanud lastele suunatud vaktsineerimisprogrammid, erinevad täiskasvanutele suunatud vaktsineerimissoovitused ja -programmid riigiti oluliselt või puuduvad üldse.
Through GloPID-R, research funders are developing a strategic research agenda for infectious diseases with pandemic potential, and the network responds to major disease outbreaks by launching clinical studies, including for vaccine development.
GloPID-R kaudu töötavad teadusuuringute rahastajad välja strateegilise teadustegevuskava selliste nakkushaiguste vastu, mis võivad põhjustada pandeemiaid, ning võrgustik reageerib suurtele haiguspuhangutele kliiniliste uuringute algatamisega, sh vaktsiinide välja töötamiseks.
SDG 3 on ensuring healthy lives and promoting well-being for all at all ages, underlines the importance of vaccines in protecting people against disease.
Kestliku arengu 3. eesmärgis (tagada kõigile igas vanuses hea tervis ja heaolu), rõhutatakse vaktsiinide rolli inimeste kaitsmisel haiguste eest.
Develop common methodologies to assess the relative effectiveness of vaccines, including as part of the EU cooperation on Health Technology Assessment;
töötada välja ühised vaktsiinide suhtelise tõhususe hindamise meetodid, sealhulgas tervisetehnoloogia hindamise ELi koostöö raames;
Such investment should be seen as ‘smart' spending with a view to preventing illness at the related avertable costs to the healthcare system, and as a contribution to overall goals of efficiency and sustainability.
Selliseid investeeringuid tuleks vaadelda kui arukat kulutamist, mille eesmärk on ennetada haigusi ja nendega seotud välditavaid kulusid tervishoiusüsteemis ning toetada tõhususe ja kestlikkuse üldeesmärke.
Establish guidelines for a core EU vaccination schedule to facilitate compatibility of national schedules and promote equity in citizens' health protection, that can be used as reference to optimise national schedules, as well as meet the needs of citizens moving across borders;
töötada välja suunised ELi üldvaktsineerimiskava jaoks, et hõlbustada riiklike kavade ühilduvust ja edendada võrdseid võimalusi kodanike tervise kaitses ning kasutada seda viitematerjalina riiklike kavade optimeerimiseks ning täita ka piiriüleselt liikuvate kodanike vajadusi;
Vaccine hesitancy in Europe can also be driven by issues related to the affordability, geographical accessibility, or availability of information on immunisation.
Euroopas võivad vaktsiinikõhklust põhjustada ka immuniseerimise taskukohasuse, geograafilise ligipääsetavuse ja teabe kättesaadavusega seotud probleemid.
Equally, there are no operational structures to enhance EU cooperation in order to address vaccine challenges, including the current fragmented vaccine research and development landscape.
Samuti puuduvad tegevusstruktuurid, mille abil edendada ELi koostööd vaktsineerimise probleemide lahendamisel, sealhulgas vaktsiinivaldkonna teadus- ja -arendustegevuses, mis on praegu killustatud.
Investment not only in monetary terms but also in training of healthcare workers on vaccination is essential.
Olulised on nii rahalised investeeringud kui ka tervishoiutöötajate koolitamine vaktsineerimise valdkonnas.
The most pressing challenges include overcoming vaccine hesitancy (the delay in acceptance or refusal of vaccines despite availability of vaccination services), halting the spread of vaccine preventable communicable diseases, sustaining high vaccine coverage, and guaranteeing equal access to vaccination across all ages and populations.
Kõige erakorralisemate probleemide hulka kuuluvad vaktsiinikõhkluse (viivitamine vaktsineerimisega nõustumisega või sellest keeldumine vaatamata vaktsineerimisteenuse kättesaadavusele) ületamine, vaktsiinennetatavate nakkushaiguste leviku tõkestamine, kõrge vaktsineerituse säilitamine ja kõigile vanuse- ja elanikkonnarühmadele võrdse juurdepääsu tagamine vaktsineerimisele.
Effort is needed at EU and Member State level to develop operational guidelines and remove infrastructural, legal and standardisation barriers to facilitate interoperability and electronic data sharing in the area of vaccination, and harness the deployment of immunisation information systems to inform operational and strategic decisions.
Nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tuleb pingutada, et töötada välja tegevussuunised ja kõrvaldada taristupõhised, õiguslikud ja standardimistõkked, et hõlbustada koostalitlusvõimet ja lihtsustada elektroonilist andmete jagamist vaktsineerimise valdkonnas ning kasutada immuniseerimisteabe infosüsteeme operatiiv- ja strateegiliste otsuste tegemise toena.
Produce, in the context of the State of Health in the EU process, a State of Confidence in Vaccines in the EU report to generate data for action at national and EU level;
koostada algatuse „Tervise seis ELis" raames aruanne, milles käsitletakse usaldust vaktsiinide vastu (State of Confidence in Vaccines in the EU), et toota andmeid riikliku ja Euroopa Liidu tasandi meetmete jaoks;
Varying systems are also in place to document individual immunisation history, ranging from paper-based records to advanced electronic information systems.
Erinevad on ka üksikisiku immuniseerimisanamneesi dokumenteerimise süsteemid: paberdokumentidest kuni nüüdisaegsete elektrooniliste infosüsteemideni.
Yet in spite of the overall benefits of vaccination, a number of key challenges still remain to ensure sustainable, equitable and effective vaccination programmes in all Member States, and to secure that the added benefits of vaccination are not lost.
Kuid vaktsineerimise kasulikkusest hoolimata on lahendada jäänud veel mitu olulist ülesannet, et tagada kõigis liikmesriikides kestlike, võrdsetel võimalustel põhinevate ja tõhusate vaktsineerimisprogrammide toimimine ning kindlustada, et vaktsineerimise lisaväärtus ei kao.
Post-authorisation passive and active monitoring and specifically designed studies are also needed to provide further real-life robust evidence on the safety, effectiveness, and impact of vaccines after use, and overcome current fragmented efforts at EU level.
Loa andmise järgses etapis on samuti vaja passiivset ja aktiivset seiret ning spetsiaalselt kavandatud uuringuid, et saada kvaliteetset tõendusmaterjali vaktsiinide tegeliku kasutamisjärgse ohutuse, tõhususe ja mõju kohta ning ületada praegune tegevuse killustatus ELi tasandil.
There is a strong need for better global preparedness against communicable diseases, and the impact of strong immunisation programmes in the EU and worldwide is key to the success of the International Health Regulations.
Tungivalt on vaja parandada üleilmset valmisolekut nakkushaiguste tõrjeks; tõhusad immuniseerimisprogrammid ELis ja kogu maailmas on rahvusvaheliste tervise-eeskirjade edu põhialus.
EU action should allow the standardisation of tools and methodologies to assess and report on coverage data across all ages, beyond the traditional paediatric age group, leveraging, in particular, the potential of electronic immunisation information systems.
ELi meetmed peaksid võimaldama nende vahendite ja meetodite standardimist, millega saab hinnata ja teatada vaktsineerituse andmeid kõigi vanuserühmade, mitte ainult traditsioonilise pediaatrilise vanuserühma kohta, kasutades eelkõige elektrooniliste immuniseerimise infosüsteemide potentsiaali.
Challenges linked to vaccine shortages cut across both demand and supply side issues, and include production issues, limited supplier base and production capacities, global increase in demand, as well as insufficient forecasting services, inflexible procurement design and limited stockpiling options.
Vaktsiinipuuduse probleemid on seotud nii nõudluse kui ka pakkumisega ning hõlmavad tootmisküsimusi, tarnijate piiratud arvu ja piiratud tootmisvõimsust, üleilmse nõudluse kasvu, kuid ka ebapiisavaid prognoosimisteenuseid, paindumatut hankekorraldust ja varude loomise piiratud võimalusi.
Recent fatal cases of diphtheria in the EU have also reminded that individuals who are not immunised against diseases rarely seen remain at risk.
Samuti on hiljutised surmaga lõppenud difteeriajuhtumid ELis olnud meeldetuletuseks, et harvaesinevate nakkushaiguste vastu immuniseerimata isikuid on jätkuvalt ohus.
Create a sustainable and multi-stakeholder platform for EU post-authorisation studies monitoring the safety, effectiveness, and impact of vaccination;
luua kestlik, paljusid sidusrühmi hõlmav platvorm ELis müügiloa andmise järgsete uuringute jaoks, mis jälgivad vaktsineerimise ohutust, tõhusust ja mõju;
Mitigate risks of shortages by developing a virtual EU data warehouse on vaccine needs to facilitate voluntary exchange of information on available supplies and shortages of essential vaccines;
maandada vaktsiinipuuduse riske, luues ELi vaktsiinivajaduse kohta virtuaalse andmeaida, et lihtsustada vabatahtlikku andmevahetust olemasolevate varude ja hädavajalike vaktsiinide puuduse kohta;
In addition, the rapid spread of disinformation, understood as verifiably false or misleading information, through online media make sifting science facts from unfounded claims a real challenge for those seeking trustworthy information on vaccines.
Lisaks raskendab väärinfo, st tõestatavalt vale või eksitava info, kiire levik internetis oluliselt teaduspõhiste faktide eristamist alusetutest väidetest nende jaoks, kes vaktsiinide kohta usaldusväärset teavet otsivad.
There are also technical bottlenecks which span the entire product development pipeline, and novel adjuvants are needed for vaccines for which conventional formulations have failed.
Samuti leidub praegu kogu tootearendusprotsessis tehnilisi kitsaskohti ning selleks, et toota vaktsiine, mille puhul tavapärased ravimikoostised ei toimi, on vaja uusi adjuvante.
Any encounter with the healthcare system should be used as an opportunity for catch-up vaccinations to close immunity gaps.
Iga kokkupuudet tervishoiusüsteemiga tuleks kasutada kui võimalust vaktsineerimisi ajakohastada ja immuunsuslünki likvideerida.
Strengthen the efficiency and consistency of decision making on vaccines/vaccination policies by facilitating technical cooperation between public health authorities in support of the work conducted by National Immunisation Technical Advisory Groups and affiliated bodies;
edendada vaktsiinide ja vaktsineerimispoliitikaga seotud otsustusprotsessi tõhusust ja järjepidevust, lihtsustades tervishoiuasutuste tehnilist koostööd ning toetades riikide immuniseerimisalaste tehniliste nõuanderühmade ja sidusrühmade tööd;
Combat the spread of disinformation in the digital era and counter disinformation spread across borders;
tõrjuda väärinfo levikut digiajastul ja tõkestada väärinfo piiriülene levik;
The financial sustainability of vaccination programmes is also key, to ensure stronger support to monitor the impact and effectiveness of vaccines, to mitigate the risk of shortages, and to tackle vaccine hesitancy and its impact on immunisation programmes.
Ka vaktsineerimisprogrammide finantskestlikkus on oluline tegur, millega tagada tõhusam toetus, et seirata vaktsiinide mõju ja tõhusust, maandada vaktsiinipuuduse riski ning tõrjuda vaktsiinikõhklust ja selle mõju immuniseerimisprogrammidele.
Develop guidance to overcome legal/technical barriers to interoperability and linkages with the broader healthcare system infrastructure;
töötada välja suunised koostalitlusvõimet piiravate õiguslike ja tehniliste tõkete ületamiseks ning luua sidusus laiema tervishoiusüsteemi taristuga;
Regardless of the differences, all immunisation schedules have been shown to achieve their objective of disease prevention provided there is a high and timely uptake.
Erinevustest hoolimata on tõendatud, et kõik immuniseerimiskavad saavutavad haigusennetuse eesmärgi, juhul kui vaktsineeritus on kõrge ja vaktsineerimised õigeaegsed.
Convene a Coalition for Vaccination to bring together European associations of healthcare workers to commit to delivering accurate information to the public, combating myths and exchanging best practice;
moodustada vaktsineerimiskoalitsioon, et tuua kokku Euroopa tervishoiutöötajate ühendused ja võtta kohustus anda üldsusele täpset teavet, hajutada müüte ja jagada parimaid tavasid;
The decrease in certain diseases incidence together with action undertaken by anti-vaccination activists, have led to a shift of focus from the dangers, and even risk of death, posed by unseen diseases towards fear of unproven side events.
Teatavatesse haigustesse haigestumuse vähenemine on koos vaktsineerimisvastaste aktivistide tegevusega kaasa toonud olukorra, kus teemaasetus on harvaesinevate nakkushaigustega kaasnevatelt ohtudelt ja isegi riskilt surra nihkunud tõestamata kõrvaltoimete kartmise suunas.
In recent years, the G7 and G20 have addressed global health including health security.
Viimastel aastatel on ülemaailmseid tervise küsimusi, sh terviseturbe temaatikat arutatud nii G7 kui ka G20 tippkohtumistel.
As regards vaccine research and development, innovative approaches and novel vaccines are needed to better address the unmet public health needs and specific target group needs.
Teadus- ja arendustegevuse osas vaktsiinide valdkonnas on vaja uuenduslikku lähenemist ja uudseid vaktsiine, et kõrvaldada rahvatervise praegu täitmata rahvatervise vajadused kõrvaldada ja konkreetsete sihtrühmade vajadusi rahuldada.
Directive 2000/54/EC on the protection of workers from risks related to biological agents and Directive 2010/32/EU implementing the Framework Agreement on prevention from sharp injuries in the hospital and healthcare sector concluded by HOSPEEM and EPSU lay down minimum requirements to ensure healthcare workers' protection, including the need to offer vaccines to those not previously immunised.
Direktiivis 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl ning direktiivis 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris, on sätestatud tervishoiutöötajate kaitse tagamiseks miinimumnõuded, sealhulgas nõue pakkuda vaktsineerimisvõimalust varem vaktsineerimata töötajatele.
PILLAR I - Tackling vaccine hesitancy and improving vaccination coverage
I SAMMAS - Vaktsiinikõhkluse vähendamine ja vaktsineerituse suurendamine
Key challenges
Peamised probleemid
Monthly measles and rubella monitoring report, January 2018, https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/documents/Monthly%20measles%20and%20rubella%20monitoring%20report%20-%20JAN%202018.pdf][4: http://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2018/europe-observes-a-4-fold-increase-in-measles-cases-in-2017-compared-to-previous-year][5: These estimates refer to children in the vaccination target group below 2 years of age, ECDC, unpublished.]
Monthly measles and rubella monitoring report, jaanuar 2018, https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/documents/Monthly%20measles%20and%20rubella%20monitoring%20report%20-%20JAN%202018.pdf][4: http://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2018/europe-observes-a-4-fold-increase-in-measles-cases-in-2017-compared-to-previous-year][5: Need hinnangud viitavad vaktsineerimise sihtrühma kuuluvatele alla 2aastastele lastele.
In all EU Member States, diseases such as diphtheria and tetanus are now very rare events, and tremendous progress has also been achieved in the control of diseases such as pertussis and rubella.
Kõigis ELi liikmesriikides esineb praegu väga harva selliseid haigusi nagu difteeria ja teetanus, ka läkaköha ning punetiste tõrje on olnud väga edukas.
Improving access to high-quality objective and transparent information on vaccines and vaccination, including on effectiveness and safety aspects, is crucial.
Eriti tähtis on parandada juurdepääsu kvaliteetsele, objektiivsele ja läbipaistvale teabele vaktsiinide ja vaktsineerimise, sh nende toime ja ohutuse kohta.
There is value in better EU-coordinated efforts and pooling of joint EU technical expertise to assess the evidence in the pre- and post-licensing phase of a vaccine.
ELi senisest paremini koordineeritud tegevus ja tehnilise pädevuse ühendamine ELis on väärtuslikud, et hinnata tõendusmaterjali nii vaktsiini müügiloa andmise eelses kui ka järgses etapis.
Concerted actions will enhance the sustainability of national vaccination programmes and strengthen national capacities to tackle growing vaccine hesitancy, global vaccine shortages, disinvestment of vaccine manufacturers, and lack of coordination in vaccine research and development.
Ühtlustatud meetmed edendavad riiklike vaktsineerimisprogrammide kestlikkust ning aitavad riikidel toime tulla üha suureneva vaktsiinikõhklusega, globaalse vaktsiinipuudusega, vaktsiinitootjate investeeringute vähenemisega ning vaktsineerimisalase teadus- ja arendustegevuse vähese koordineeritusega.
In recent years, significant outbreaks of vaccine-preventable diseases and a number of events with cross-border relevance have brought to the fore the continued gaps the EU is facing in vaccination coverage.
Viimastel aastatel on olulised vaktsiinennetatavate haiguste puhangud ja piiriülese tähtsusega sündmused esiplaanile toonud vaktsineerituse lüngad ELis.