natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We also support Macedonia’s imminent accession, as well as Georgia’s and Ukraine’s endeavours to integrate with NATO.
Toetame ka Makedoonia peatset liitumist ning Georgia ja Ukraina püüdlusi NATOga lõimumisel.
It must be noted that the pledge made to Ukraine and Georgia in 2008 that they would also be able to join the Alliance is still in effect.
Olgu lisatud, et 2008. aastal Ukrainale ja Georgiale antud lubadus alliansiga liituda, on jõus.
Respected Riigikogu!
Head Riigikogu liikmed!
Although Estonia has so far been left untouched by direct terror attacks, the increasing surge of extremism in the world is very deeply affecting our sense of security and solidarity.
Kuigi Eesti on jäänud terrorirünnakutest seni otseselt puutumata, puudutab maailmas üha hoogu võttev ekstremism meie turvatunnet ja empaatiat väga sügavalt.
The activities of our own Defence Forces personnel in hotbeds of crises, especially in Afghanistan, have the same effect.
Samamoodi nagu ka meie oma kaitseväelaste tegutsemine kriisikolletes, eriti Afganistanis.
The size of the Estonian contingent serving in the NATO-led ISAF-mission (International Security Assistance Force) remains at 150-165 troops with most of them based in Southern Afghanistan’s Helmand Province.
NATO juhitava ISAF-missiooni koosseisu kuuluva Eesti kontingendi suurus on 150-165 kaitseväelast, kellest enamik paikneb Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis.
Although the direct mission of the Estonian troops is to ensure the security of Helmand Province, their contribution also helps in the fight against international terrorism being fought by Pakistan and the other countries in the region.
Kuigi Eesti kaitseväelaste otsene ülesanne on tagada julgeolek Helmandis, anname sellega oma panuse ka Pakistani ja teiste regiooni riikide võitlusesse rahvusvahelise terrorismiga.
Likewise, it helps to prevent the spread of drugs and the crime connected with them.
Samuti aitab see takistada uimastite ja nendega seotud kuritegevuse levikut.
Within the process of stabilising Afghanistan, three equally essential key concepts must be kept in mind: an increase of Afghan ownership; reinforced military-civilian cooperation including NATO - EU strategic cooperation; and the intensified fight against corruption.
Afganistani stabiliseerimise puhul tuleb silmas pidada kolme võrdselt olulist märksõna: afgaanide omaosaluse suurendamine, rahvusvahelise sõjalis-tsiviilse koostöö, sealhulgas NATO ja Euroopa Liidu vahelise strateegilise koostöö tõhustamine ja korruptsioonivastase võitluse tugevdamine.
An essential step regarding the increased responsibility of the Afghans was the agreement reached at the international Afghanistan conference at the end of January to launch the process of gradually handing over the security responsibilities to the local authorities.
Oluline samm afgaanide omaosaluse kasvu suunas on Afganistani konverentsil jaanuari lõpus saavutatud kokkulepe julgeolekuvastutuse järk-järgulise üleandmise alustamises kohalikele võimudele.
Estonia is ready to contribute to the Peace and Reintegration Trust Fund that is being established for this very purpose.
Eesti on valmis panustama sel otstarbel loodavasse taasühinemis- ja leppimisfondi.
Estonia will stay in Afghanistan for as long as needed, but we will withdraw our troops as soon as possible.
Eesti on valmis Afganistani jääma nii kauaks kui vajalik, kuid viime oma üksused välja niipea kui võimalik.
We acknowledge the ISAF’s new Afghan strategy, as well as the contribution of additional troops by our allies.
Hindame ISAFi uut Afganistani-strateegiat ning lisavägede saatmist liitlaste poolt.
I agree with NATO Secretary General Anders Fogh Rasmussen that “the 113 000 NATO soldiers fighting against the Taliban in Afghanistan are paying as high a price as the Afghan people, but we know that the price for leaving too early could be even higher.”
Ma nõustun NATO peasekretäri Anders Fogh Rasmusseni hinnanguga, et „113 000 Afganistanis Talibani vastu võitlevat NATO sõdurit maksavad niisama ränka hinda kui Afganistani rahvas, kuid me teame, et liiga varase lahkumise hind võib olla veel kõrgem."
Estonia’s military and civilian contribution in Afghanistan has increased step-by-step.
Eesti sõjaline ja tsiviilpanus Afganistanis on sammhaaval kasvanud.
This year, there is a plan to reinforce the Estonian contingent with, among other things, a Counter-Improvised Explosive Devices team (C-IED).
Tänavu on kavas Eesti kontingendi koosseisu täiendada muuhulgas improviseeritud lõhkeseadeldiste vastase võitluse meeskonnaga.
Likewise, we will increase our civilian support by reinforcing our contribution to the EU Police Mission (EUPOL), as well as by continuing our ongoing development cooperation projects.
Tsiviilpoolel suurendame oma panust nii Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL) raames kui ka kahepoolsete arengukoostööprojektide kaudu.
Cooperation in Afghanistan is, and will continue to be, one of the central themes of Estonia-United States bilateral relations.
Koostöö Afganistanis on ja jääb lähiajal Eesti ja USA suhete kesksete teemade hulka.
Both civilian and military cooperation will increase during this year -- for instance, plans are being made to launch joint projects with the U.S. Agency for International Development (USAID).
Nii tsiviilne kui ka sõjaline koostöö laieneb veel tänavu: näiteks on kavandamisel ühisprojektide käivitamine USA rahvusvahelise arengukoostöö agentuuriga USAID.
Concerning transatlantic relations as a whole, noticeable progress has been made in the course of the last year, for example in the fields of energy and development cooperation.
Atlandiüleste suhete vallas tervikuna on viimase aasta jooksul tehtud märgatavaid edusamme nii energia- kui ka arengukoostöö osas.
We regard all the developments in relations between the European Union and the United States to be essential, including cooperation in supporting Eastern Partners, and overcoming the economic crisis.
Peame oluliseks igakülgset edasiliikumist Euroopa Liidu ja USA suhetes, sealhulgas ühistegevust idapartnerite abistamisel ning majanduskriisist ülesaamisel.
In the course of the previous year, discussions concerning European security architecture gained momentum.
Läinud aasta kätkes ka arvukaid arutelusid Euroopa julgeolekuarhitektuuri üle.
Estonia is convinced that in dealing with today’s security threats there is no need for new agreements, but rather for enhanced political will.
Eesti on veendunud, et tänaste julgeolekuohtudega toimetulek ei nõua uusi leppeid, vaid suuremat poliitilist tahet.
Instead of inventing the wheel, we must make more effective use of existing security measures and adhere to international commitments.
Ratta leiutamise asemel peame efektiivsemalt kasutama olemasolevaid julgeolekumeetmeid ning kinni pidama rahvusvahelistest kohustustest.
This applies to both emerging as well as conventional threats.
See kehtib ühtviisi nii uute kui ka konventsionaalsete ohtude puhul.
The fact that we still have to take conventional threats into consideration, even at the end of the first decade of the 21st century, is demonstrated, for instance, by Russia’s large-scale manoeuvres Ladoga and Zapad, which were held last year in our immediate vicinity, not to even mention the August conflict of 2008.
Sellest, et me ka XXI sajandi esimese kümnendi lõpus ei saa unustada konventsionaalseid ohte, kõnelevad kas või mullu meie vahetus naabruses Venemaa poolt korraldatud suurõppused Laadoga ja Zapad, rääkimata 2008. aasta augustikonfliktist.
Against the background of today’s security environment it is clear that the threats and challenges that the European Union is confronted with demand the strengthening of the Common Security and Defence Policy (CSDP).
Tänase julgeolekukeskkonna taustal on selge, et ka Euroopa Liidu ees seisvad ohud ja väljakutsed nõuavad ühise kaitse- ja julgeolekupoliitika tugevdamist.
This is where Estonia has a moral obligation to make its contribution.
See on koht, kus Eestil on moraalne kohus anda oma panus.
Therefore we are participating in the EU’s civil missions in Georgia, Afghanistan, and the Western Balkans.
Nii osaleme Euroopa Liidu tsiviilmissioonidel Georgias, Afganistanis ja Lääne-Balkanil.
We support the European Union Monitoring Mission (EUMM) in Georgia.
Toetame Euroopa Liidu missiooni jätkamist Georgias.
In the interests of ensuring the stability of the region we feel it is essential to re-establish the UN and OSCE missions as soon as possible, as well as to guarantee the unimpeded access of international monitoring missions and aid organisations to all Georgian regions.
Stabiilsuse kindlustamise huvides peame oluliseks ÜRO ja OSCE missioonide võimalikult kiiret taastamist piirkonnas nagu ka vaatlejate ja humanitaarabiorganisatsioonide ligipääsu kõikidesse Georgia piirkondadesse.
This would help to improve the humanitarian situation, including the safe return home of internally displaced persons.
See aitaks kaasa humanitaarolukorra paranemisele, sealhulgas põgenike kojupöördumisele.
Our non-recognition policy towards the separatist regions of Georgia is unchanging as is our repeated call to Russia to adhere to the cease-fire agreement.
Meie mittetunnustamispoliitika Georgia separatistlike piirkondade suhtes on muutumatu nagu ka korduv üleskutse Venemaale täita relvarahukokkuleppe sätteid.
As already stated, Europe’s security structure is based upon a firm foundation, but changes in the surrounding environment require new threat assessments to be made.
Nagu öeldud, rajaneb Euroopa julgeolekustruktuur kindlal vundamendil, kuid muutused ümbritsevas keskkonnas nõuavad uut ohuhinnangut.
We are addressing these within the framework of updating both the NATO Strategic Concept and Estonia’s National Security Concept.
Tegeleme sellega nii NATO strateegilise kontseptsiooni kui ka Eesti julgeolekupoliitika aluste uuendamise raames.
At this point, I’ll move on to another matter, but discussions concerning security issues will continue in the very near future, when the Riigikogu will start dealing with Estonia’s updated National Security Concept.
Julgeolekuteemale panen siinkohal punkti, kuid arutelu siin saalis jätkub üsna varsti kui Riigikogu võtab töösse uuendatud Eesti julgeolekupoliitika alused.
We have learned a lot, and others have been able to learn from us.
Oleme palju õppinud ja õpitud on ka meilt.
Among other things, our accession experience has proven to be useful for others integrating with the EU.
Muu hulgas on meie liitumiskogemus osutunud kasulikuks teistele ELile lähenejatele.
Estonia’s opportunities to pass on our transition experience will increase even more when the European Commission completes the overview of the Member States’ transition experiences, The Transition Compendium, in the compiling of which Estonia actively participated.
Eesti võimalused oma üleminekukogemust edasi anda laienevad aga veelgi, kui Euroopa Komisjon saab valmis liikmesriikide üleminekukogemusi koondava ülevaate, mille koostamisel Eesti aktiivselt osales.
On the basis of the short training courses that have been provided by the Estonian School of Diplomacy for years already, there are plans to expand the training programme meant for our Eastern Partners.
Eesti Diplomaatide Koolis juba aastaid läbi viidud lühikoolitustele tuginedes on kavas edasi arendada idapartneritele suunatud koolitusprogrammi.
The first full-scale training seminar will already take place this April.
Esimene täiemahuline koolitusseminar toimub juba tänavu aprillis.
In the longer perspective, we are prepared to establish an Eastern Partnership training centre here in Tallinn similar to the Mediterranean Academy in Malta.
Pikemas perspektiivis oleme valmis Tallinnas asutama Idapartnerluse koolituskeskuse sarnaselt Maltal tegutseva Vahemereliidu omaga.
Poland’s Foreign Minister Radosław Sikorski has very accurately said that in the south we have European neighbours, but in the east we have our neighbours in Europe.
Poola välisminister Radosław Sikorski on tabavalt öelnud, et lõunas on meil Euroopa naabrid, idas aga meie naabrid Euroopas.
Demanding because the reforms necessary for the EU integration must be implemented by the Eastern Partners themselves.
Nõudlik, sest Euroopa Liiduga lõimumiseks vajalikud reformid peavad idapartnerid ise ellu viima.
In our view, it is essential to bring relations between the European Union and its Eastern Partners to the next level.
Peame oluliseks Euroopa Liidu ja idapartnerite suhete uuele tasemele viimist.
Here we especially have in mind the concluding of Deep and Comprehensive Free Trade Agreements (DCFTA), the ultimate objective being a common free trade area.
Esiteks laiapõhjaliste vabakaubanduslepingute sõlmimist, mille lõppeesmärk on Euroopa Liidu ning sihtriikide ühine vabakaubandustsoon.
Secondly, we support the expansion of visa-free travel.
Teiseks tähtsustame viisavabaduse laiendamist.
Ukraine, Moldova, and Georgia have already unilaterally dropped all visa obligations for EU citizens.
Ukraina, Moldova ja Georgia on juba ühepoolselt kaotanud viisakohustuse Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.
We support the continuation of the visa dialogue with Ukraine, and the initiation of one with Moldova, as well as the speedy concluding of visa facilitation and readmission agreements with Georgia.
Toetame viisadialoogi jätkamist Ukrainaga ning selle alustamist Moldovaga, nagu ka viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute kiiret allkirjastamist Georgiaga.
We will do our best to reach a consensus on the association agreement negotiations mandates with Georgia, Armenia and Azerbaijan in the course of the first half of the year.
Teeme endast oleneva, et käesoleva poolaasta jooksul jõutaks kokkuleppele assotsieerumislepingute läbirääkimiste mandaatides Armeenia, Aserbaidžaani ja Georgiaga.
Progress in partnership relations, especially in the domains of free trade and visa freedom directly reflect the European Union’s readiness to implement its four freedoms in a wider area.
Edasiminek partnerlussuhetes, iseäranis vabakaubanduse ja viisavabaduse vallas peegeldab otseselt meie valmisolekut Euroopa Liidu nelja vabadust laiemalt rakendada.
An outstanding example of that is visa-free travel to the EU becoming effective for the citizens of Macedonia, Montenegro, and Serbia at the end of last year.
Hea näide sellest on möödunud aasta lõpus jõustunud viisavabadus kolme Lääne-Balkani riigi - Makedoonia, Montenegro ja Serbia kodanikele.
We are ready to take a similar step with Albania as well as Bosnia and Herzegovina.
Oleme valmis samaks ka Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes.
The expansion of the freedoms is beneficial for all parties as the enlargement process of the EU has convincingly shown us.
Vabaduste sfääri laienemine on kasuks kõikidele osapooltele nagu Euroopa Liidu senine laienemine seda veenvalt kinnitab.
Therefore it is heartening that the European Union accepted three accession applications last year -- from Albania, Iceland, and Serbia.
Ja seda rõõmustavam on, et Euroopa Liit võttis möödunud aastal vastu kolm liitumistaotlust – Albaanialt, Islandilt ja Serbialt.
Estonia maintains its constant policy of supporting EU enlargement.
Eesti jätkab sihikindlal laienemist toetaval kursil.
The enlargement process has to continue on a fair basis, remaining dependent on the progress being made by each individual candidate state.
Seejuures on oluline, et laienemisprotsess jätkuks õiglastel alustel olenevalt iga kandidaatriigi edusammudest.
Turkey’s intensified mediation and conciliation activities in the region are promising, as is the improvement of relations with Armenia, which is creating a premise for the regulation of the Nagorno-Karabakh conflict.
Türgi puhul on rõõmustav nende intensiivistunud vahendus- ja lepitustegevus regioonis ning suhete parandamine Armeeniaga, mis loob eelduse Mägi-Karabahhi konflikti reguleerimiseks.
We are waiting for Turkey to continue taking steps towards improving relations in its neighbourhood, and towards integration with the EU.
Ootame, et Türgi jätkaks liikumist nii naabrussuhete parandamise kui ka Euroopa Liiduga lõimumise suunal.
We support the initiation of negotiations with Macedonia as soon as possible.
Toetame võimalikult peatset läbirääkimiste alustamist Makedooniaga.
This is because Macedonia has, during the last year, made noteworthy progress, as well as received the most positive evaluation among the candidate states in the Commission’s last progress report.
Seda ka põhjusel, et Makedoonia on viimase aasta jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, saades ka Euroopa Komisjoni viimases eduraportis kandidaatriikidest kõige positiivsema hinnangu.
Croatia’s accession negotiations have reached a decisive stage, but the date of its accession is dependent upon their homework as well as how quickly the ratification process of the accession treaty takes place in the Member States.
Horvaatia on liitumisläbirääkimistel jõudnud otsustavasse faasi, kuid liitumise tähtaeg oleneb nii nende kodutööst kui ka liitumislepingu ratifitseerimise tempost liikmesriikides.
Honourable Riigikogu!
Lugupeetud Riigikogu liikmed!
As a result of the Lisbon Treaty, the European Union’s foreign policy will become more unified, and therefore also more influential globally.
Euroopa Liidu välispoliitika muutub Lissaboni lepingu rakendamisega ühtsemaks ning seeläbi ka globaalselt mõjukamaks.
This is supported by the establishment of a strong and comprehensive European Union External Action Service.
Sellele aitab kaasa ka tugeva ja laiahaardelise Euroopa Liidu välisteenistuse loomine.
The current objective is to make a decision concerning the creation of an all-encompassing foreign service by this April and to have it fully staffed by the year 2012.
Eesmärk on langetada otsus kogu välisteenistuse loomise kohta juba eelseisvaks aprilliks ning jõuda 2012. aastaks täie mehitatuseni.
This means that in the following months there will be a lot of practical and fast-paced work to do.
Nii välisteenistuse loomine kui ka kogu lepingu rakendamine tähendab nii Eestile kui kogu liidule lähiajaks sisulist ja tempokat tööd.
Right before Christmas, Estonia presented its official application to become the host country of the EU’s IT Agency for justice and home affairs.
Vahetult enne jõule esitas Eesti ametliku sooviavalduse saada Euroopa Liidu õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide agentuuri asukohamaaks.
In relation to this it is significant to note that in 2003 the European Union declared that for the establishment of new agencies, preference will be given to new Member States.
Siinjuures pole vähetähtis ka asjaolu, et Euroopa Liit on 2003. aastal välja käinud veksli, mille kohaselt eelistatakse uute agentuuride asukohariikidena ühenduse uusi liikmesriike.
At the same time, France has presented financial arguments for further development of the work in Strasbourg, where the servers are currently located.
Samas on Prantsusmaa esitanud finantsargumente töö edasiarendamiseks senises serverite asukohas Strasbourgis.
During Spain’s presidency, we are looking forward to a meaningful discussion that will hopefully lead to the making of a final decision and the launching of the Agency’s work by as early as 2012.
Ootame Hispaania eesistumisperioodil sisukat arutelu, mis viiks ka lõpliku otsuse langetamiseni ning agentuuri töö käivitamiseni juba 2012. aastal.
For Estonia increasing the European Union’s competitiveness is high on our agenda, since this is an essential factor in recovering from the economic recession.
Eestile on tähtsal kohal ka Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmine, mis on oluline tegur majanduslangusest väljatulekul.
Therefore we support the formulation of an updated Lisbon Strategy -- European Union 2020 -- so as to make use of the internal markets whole potential.
Seetõttu toetame uuendatud Lissaboni strateegia – Euroopa Liit 2020 – väljatöötamist, et paremini ära kasutada siseturu potentsiaali.
This is also the reason why we have, within the framework of implementing the Baltic Sea Strategy, assumed the leading role in the enhancement of the internal market sphere.
See on ka põhjus, miks oleme Läänemere strateegia rakendamisel võtnud juhtrolli nimelt siseturu tõhustamise valdkonnas.
In 2009 Estonia successfully defended its interests in the European Union’s legal system.
Kaitsesime 2009. aastal tulemuslikult oma huve Euroopa Liidu õigussüsteemis.
From among several court cases, it is worth highlighting our case versus the European Commission concerning the sugar fine and the matter of greenhouse gas quotas.
Paljude kohtuasjade seast tuleb esile tõsta tuleproovi läbimist kaasustes Eesti versus Euroopa Komisjon suhkrutrahvi ja kasvuhoonegaaside kvootide küsimuses.
With both court cases we have acquired experience which will help us to defend our positions in the European Union’s Court of Justice in the future.
Mõlemad kohtuasjad on andnud kogemuse, mille põhjal on hea ka edaspidi oma seisukohti Euroopa Liidu Kohtus kaitsta.
Estonia has worked persistently for several years to accede to the euro zone and the Organisation for Economic Co-operation and Development, the OECD.
Eesti on teinud aastatepikkust järjepidevat tööd liitumaks euro ning Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni - OECDga.
Today, both of them are within arm’s reach.
Täna on mõlemad meie haardeulatuses.
Our efforts to fulfil the Maastricht criteria have been successful -- Estonia is the only one to have achieved this from among the states aspiring to accede to the euro zone next year, and this even under the conditions of the economic recession.
Meie pingutused Maastrichti kriteeriumite täitmisel on olnud edukad – Eestil on see õnnestunud ainsa tuleval aastal eurotsooniga liitumist püüdleva riigina ja seda majanduslanguse tingimustes.
By today, we have been moving along the OECD road map for almost three years.
Tänaseks oleme ligi kolm aastat liikunud OECD teekaardil.
Estonia is acceding to the OECD not only to be able to learn from others, but also to share its own experience.
Eesti ei astu OECD-sse mitte ainult selleks, et teistelt õppida, vaid ka selleks, et oma kogemust jagada.
We hope to sign the OECD accession treaty this spring, and apparently our accession will officially become a reality already in the fall.
Loodame ühinemislepingu OECDga allkirjastada tänavu kevadel ja ilmselt saab meie liitumine ametlikult teoks juba sügisel.
The grand finale of the accession process will take place in this very assembly hall, since the Riigikogu has the task of ratifying Estonia’s accession treaty.
Liitumisprotsessi lõppvaatus leiab aga aset siinsamas saalis, just Riigikogul lasub ülesanne Eesti ühinemisleping ratifitseerida.
Respected Members of Parliament!
Austatud parlamendiliikmed!
I quote: “By naming the previous year the year for combating economic difficulties, we cannot, at the same time, call it the year of extraordinary destitution and hardship, because notwithstanding the growth of unemployment due to the economic crisis, the state, local administrations, and other authorities have provided assistance to the best of their ability …
Tsiteerin: „Nimetades möödunud aastat majanduslike raskustega võitlemise aastaks, ei saaks teda ometi nimetada erilise puuduse ja viletsuste aastaks, sest vaatamata maailma majanduskriisist olenevale tööpuuduse kasvamisele ka meil, on riik, omavalitsused ja teised jõudu mööda osutanud abivalmis olekut.
We must try to increase our fighting capacity in the world market as much as we have the strength to.
/.../ Oma võistlusvõimet maailmaturul peame püüdma tõsta niipalju, kui meil selleks vähegi jõudu on.
Concluding more favourable trade agreements, achieving larger quotas, and acquiring new foreign markets must remain the imperative tasks of our economic foreign policy…”
Soodsamate kaubanduslepingute sõlmimine, suuremate kontingentide saavutamine ja uute välisturgude muretsemine jäägu endiselt meie majandusliku välispoliitika tähtsaiks ülesandeiks…”
The above sounds like a striking appeal for overcoming the present economic crisis, but actually, this is an excerpt from the 1932 issue of the annual publication “Eesti kroonika” (The Estonian Chronicle).
Eelnev kõlab kui tabav üleskutse praegusest majanduskriisist väljumiseks, ometi on tegemist väljavõttega 1932. aastal ilmunud „Eesti kroonikast”.