natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the OECD, where we are a fresh new member, Estonia is already the vice-chair of the Ministerial Council meeting taking place this year.
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis, kus oleme värske liige, on Eesti sel aastal aga juba ministrite nõukogu kohtumise ase-eesistuja.
This role allows us to influence the work of the organisation and its image considerably more than usual.
See roll võimaldab mõjutada organisatsiooni tööd ja kuvandit oluliselt rohkem kui tavaliselt.
One of the reasons we joined this organisation was that as a member we can more effectively stand for the liberal economic principles that have brought much success to our people and our country.
Üks põhjus, miks selle organisatsiooniga liitusime, on see, et liikmena saame efektiivsemalt seista liberaalsete majanduspõhimõtete eest, mis meie inimestele ja riigile palju edu on toonud.
The main topic of the ministerial meeting will be the situation of the global economy.
Ministrite kohtumise peateema on maailmamajanduse olukord.
Employment and reforms will also be discussed.
Arutusel on ka tööhõive ja reformide küsimus.
So will the further enlargement of the organisation which, among others, Latvia and Lithuania hope to join.
Samuti organisatsiooni edasine laienemine, kuhu teiste hulgas soovivad saada ka Läti ja Leedu.
Needless to say, Estonia’s consular policy is people-centred as well.
Ka konsulaarpoliitikas on Eesti lähenemisviis mõistagi inimkeskne.
New representations have given us the opportunity to provide consular services in even more places.
Uued esindused on andnud võimaluse osutada konsulaarteenuseid ulatuslikumalt.
Last year the number of visas issued and consular services provided both increased remarkably.
Eelmisel aastal suurenes märgatavalt nii viisade väljastamise kui ka konsulaarteenuste osutamise maht.
Visas issued increased by 21.5% and consular procedures by 34.6%.
Viisade väljastamine kasvas aastaga 21,5 protsenti ja konsulaartoimingute maht 34,6 protsenti.
We increasingly utilise our network of honorary consuls and the opportunities provided by visa representation agreements.
Kasutame üha laialdasemalt aukonsulite võrgustikku ja viisaesinduslepingute võimalusi.
The number of countries where Estonia does not have a representative is diminishing.
Seetõttu jääb järjest vähemaks riike, kus Eestil puudub oma esindaja.
We are looking for additional opportunities to expand co-operation with European Union countries.
Ühtlasi otsime lisavõimalusi koostöö laiendamiseks Euroopa Liidu riikidega.
To increase Estonians’ awareness and ensure their safety we have expanded the use of IT solutions.
Eestlaste teadlikkuse suurendamiseks ja turvalisuse tagamiseks oleme laiendanud IT-lahenduste kasutamist.
We invest in activities that help Estonians avoid potential problems while abroad.
Investeerime tegevustesse, mis aitavad eestlastel võimalikke probleeme välismaal eos vältida.
New visa-free destinations for Estonians are Brazil, Kyrgyzstan, and Armenia.
Uute viisavabade sihtkohtadena on lisandunud Brasiilia, Kõrgõzstan ja Armeenia.
Foreign policy serves the Estonian people.
Välispoliitika on Eesti inimeste teenistuses.
It is values-based and pragmatic.
Väärtuspõhiselt ja pragmaatiliselt.
Because security, human rights, and the stability of our economic environment are our main interests.
Sest julgeolek, inimõigused ja majanduskeskkonna stabiilsus on meie põhihuvid.
Internationally we strive for the same goals that we have set for Estonia.
Püüdleme rahvusvaheliselt samade eesmärkide poole, mis oleme Eestis endale seadnud.
So that it would be safer and better to live in both Estonia and the whole world.
Et Eestis ja kogu maailmas oleks turvalisem ja parem elada.
I wholeheartedly agree.
Olen temaga täiesti nõus.
“The only solution to the economic troubles is responsible budgetary policy and structural changes,” he stated.
Välisminister Paeti sõnul tuleb kriisi ületamiseks Euroopas pöörata lisaks kokkuhoiule tähelepanu ka kasvule.
The Estonian Foreign Ministry united with the European Union’s standpoint that condemns the decision of Myanmar’s (Burma’s) military regime to sentence more than 30 supporters of democracy to 2 to 65 years of jail time.
Eesti väliministeerium ühines Euroopa Liidu seisukohaga, mis mõistab hukka Birma/Myanmari sõjaväelise režiimi otsuse määrata 2 kuni 65 aastane vanglakaristus enam kui 30 demokraatia eest võitlejale.
“Estonia is calling on Myanmar’s military regime to begin an involved and constructive dialogue with the democratic opposition and minority representatives,” said Foreign Minister Urmas Paet.
„Eesti kutsub Birma/Myanmari sõjaväelist režiimi üles alustama kaasavat ja konstruktiivset dialoogi demokraatliku opositsiooni ning rahvusvähemuste esindajatega,” ütles välisminister Urmas Paet.
"Such an attack is barbaric.
“Selline rünnak on ebainimlik.
The perpetrators must be found and brought to justice," the Foreign Minister said.
Süüdlased tuleb leida ja kohtu alla anda,” ütles välisminister.
"I express my sympathy to those close to the victims," Pentus-Rosimannus continued.
“Avaldan kaastunnet kõikide hukkunute lähedastele,” lisas Pentus-Rosimannus.
Taliban insurgents attacked a military school in the north-east of Pakistan.
Talibani mässulised ründasid Pakistani kirdeosas sõjaväekooli.
Foreign Minister Urmas Paet also sharply condemned the terrorist attacks and expressed complete support for the Government of India in its battle against terrorism.
Ühtlasi mõistis välisminister Urmas Paet terrorirünnakud teravalt hukka ja avaldas India valitsusele täielikku toetust võitluses terrorismiga.
“The deaths of innocent people as a result of shootings and bombings once again demonstrate the inhumanity of terrorism,” said Foreign Minister Paet.
“Süütute inimeste hukkumine tulistamiste ja pommiplahvatuste tagajärjel tõestab veelkord terrorismi ebainimlikkust,” lausus välisminister Paet.
“There is absolutely no justification for terrorism,” he emphasised.
“Terrorismile ei saa olla mitte mingisugust õigustust,” rõhutas ta.
Estonia harshly condemns all types of terrorism and participates along with other nations in the unified fight against terrorism.
Eesti mõistab karmilt hukka kõik terrorismi liigid ja osaleb koos teiste riikidega ühises terrorismivastases võitluses.
The foreign minister expressed condolences for the families and loved ones of those lost or injured in the attacks.
Välisminister avaldas sügavat kaastunnet ka hukkunute ning kannatanute omastele ja lähedastele.
Estonia strongly condemns last night's terrorist attacks that took place in Paris.
Eesti mõistab karmilt hukka eile õhtul Pariisis aset leidnud terrorirünnakud.
In a telephone conversation today with the Ambassador of France in Tallinn, Michel Raineri, Foreign Minister Kaljurand expressed her most heartfelt condolences to family members and the French people.
Telefonivestluses täna Prantsusmaa suursaadikuga Tallinnas Michel Raineriga avaldas välisminister Marina Kaljurand sügavat kaastunnet omastele ja prantsuse rahvale.
"We stand together with France, in the name of our common values.
“Seisame koos Prantsusmaaga meie ühiste väärtuste eest.
Estonia expresses solidarity with the French government in the fight against terrorism," Kaljurand said.
Eesti avaldab Prantsusmaa valitsusele solidaarsust võitluses terrorismiga,” kinnitas Kaljurand.
Today in Rome, Foreign Minister Sven Mikser met his Italian counterpart Angelino Alfano prior to the high-level conference on migration.
Välisminister Sven Mikser kohtus täna Roomas kõrgetasemelise rändekonverentsi eel oma Itaalia kolleegi Angelino Alfanoga.
The Estonian and Italian foreign minister reaffirmed the two countries’ good mutual relations and close cooperation in the European Union and NATO.
Välisministrid kinnitasid Eesti ja Itaalia häid suhteid ning tihedat koostööd Euroopa Liidus ja NATOs.
The Italian foreign minister stressed the need for more cooperation with migration transit countries in Africa and said the conference on migration in Rome was a good platform for pursuing cooperation.
Itaalia välisminister rõhutas vajadust enama koostöö järele migratsiooni transiitriikidega Aafrikas ning pidas Roomas toimuvat rändekonverentsi selle heaks platvormiks.
Close to 85 percent of the illegal immigrants who have arrived in Europe this year have come from Libya to Italy.
Ligi 85 protsenti tänavu Euroopasse saabunud ebaseaduslikest sisserändajatest on tulnud Liibüast Itaaliasse.
The migration pressure has been so strong recently that Italy cannot manage to accept all of the refugees.
Viimastel nädalatel on rändesurve olnud niivõrd tugev, et Itaalia ei ole suutlik kõiki põgenikke vastu võtma.
The situation will also be discussed today at the meeting of EU justice and home affairs ministers in Tallinn.
Tekkinud olukorda arutatakse täna Tallinnas Euroopa Liidu justiits- ja siseministrite kohtumisel.
Photos: https://flic.kr/s/aHskZk2riP
Fotod: https://flic.kr/s/aHskZk2riP
Director
Peadirektor
“The visa dialogue should begin during Spain’s European Union presidency,” Paet specified.
„Euroopa Liidu jätkuvat tähelepanu vajavad piirkonna arengut pärssivad pikaleveninud konfliktid,“ märkis ta.
Marika Post, press spokesperson, Estonia’s Permanent Representation to the EU
Helen Ennok, Eesti EL-i esinduse pressiesindaja
In his opening keynote address at the high-level meeting of the UN Economic and Social Council (ECOSOC) today, 6 July, Estonian Foreign Minister Urmas Paet stated that unfortunately health standards all over the world are far from satisfactory and there is a great deal of work to be done before health care opportunities are sufficiently competent and accessible.
Eesti välisminister Urmas Paet ütles täna, 6. juulil Genfis ÜRO Majandus-ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC - Economic and Social Council) kõrgetasemelisel kohtumisel peetud avakõnes, et kahjuks on tervisestandardid maailmas kaugel rahuldavast ning piisavalt heatasemeliste ja kättesaadavate tervishoiuvõimaluste tagamiseks on maailmas veel palju ära teha.
As the representative of the vice president of ECOSOC, Paet emphasised that in order to make progress in developing world health care and fulfil the Millennium Development Goals, international co-operation must be developed both in UN organisations and among governments, intergovernmental organisations, and businesses.
ECOSOCi asepresidendi esindajana toonitas Paet, et maailma tervishoiu arendamisel edasi jõudmiseks ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb arendada rahvusvahelist koostööd nii ÜRO allorganisatsioonides kui valitsuste, valitsusväliste organisatsioonide ja ettevõtete vahel.
In his speech, Paet also gave examples of signs of progress in world health care.
Paet tõi oma kõnes näiteid ka maailmatervisealastest edumärkidest.
“Although the co-operation of the World Health Organisation and other international organisations has been successful in reducing child mortality and malnourishment, and steps have been taken towards fighting tuberculosis, HIV and malaria, the situation in sub-Saharan Africa is far from satisfactory,” said Paet.
„Kuigi Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide koostöös on õnnestunud vähendada laste suremust ja alatoitlust, edasi on astutud samm tuberkuloosi, HIV ja malaariaga võitlemisel, on olukord näiteks Sahaara aluses Aafrikas kaugel rahuldavast,“ ütles Paet.
“Improving the health care situation continues to be the most complicated in conflict areas and nations with high HIV infection rates,” Paet noted.
„Tervishoiuolukorra paranemine on jätkuvalt kõige keerulisem konfliktist haaratud ning ka kõrge HIV levikuga riikides,“ märkis Paet.
Paet stated that child mortality is still very high in some countries.
Paeti sõnul on paljudes riikides laste suremus jätkuvalt väga suur.
“This is also true of infant mortality and maternal death rates.
„Sama puudutab sünnitajate ja vastsündinute suremust.
Every year half a million young women die in childbirth or during pregnancy.
Igal aastal sureb pool miljonit noort naist sünnitusel või raseduse alal.
In talking about the global financial crisis, Foreign Minister Paet emphasised that developing nations have been the hardest hit by the crisis and their health care systems have been placed under even greater pressure.
Rääkides maailma tabanud majanduskriisist, rõhutas välisminister Paet, et just arenguriikidele on majanduskriis suurema löögi andnud ning sealsed tervishoiusüsteemid veelgi suurema surve alla seadnud.
“The health care system is not merely a healing instrument,” said Paet.
„Tervishoiusüsteem ei ole pelk tervendamise vahend,“ ütles Paet.
“Functioning health care systems help with the prevention of disease and social security, which is one of the first prerequisites for economic development and productivity,” emphasised the Estonian foreign minister, saying that the global economic crisis has made the need for better health care even more apparent than before.
„Töötavad tervishoiusüsteemid on eeldus nii haiguste vältimiseks, sotsiaalseks turvalisuseks kui seeläbi üks esimesi eeldusi majandusarengule ja tootlusele,“ rõhutas Eesti välisminister, et maailma majanduskriis on tõstnud vajaduse tagada paremat tervishoidu senisest veelgi ilmsemaks.
To illustrate how Estonia is doing its part, Paet spoke about the development of the health care system in Helmand Province.
Eesti poolt tehtavast tõi Paet esile tööd tervishoiusüsteemi arendamiseks Helmandi provintsis.
“Our experience in Helmand shows that even in extreme circumstances, efforts can be made that significantly improve health care opportunities for local people,” Paet said about the work of the Estonian health care expert in Afghanistan.
„Meie kogemus Helmandis kinnitab, et ka ekstreemsemates tingimustes tegutsedes annavad pingutused kohalike inimeste tervishoiuvõimalustele tuntavaid tulemusi,“ rääkis Paet Eesti tervishoiuekspertide tööst Afganistanis.
On 15 January 2009 Estonia was chosen as a vice-president of the ECOSOC in the UN’s main headquarters in New York.
15. jaanuaril 2009 valiti Eesti ÜRO peakorteris New Yorgis ECOSOCi asepresidendiks.
Additional information about the ECOSOC meeting in Geneva can be found at http://www.un.org/ecosoc.
Lisainfot ECOSOCi kohtumise kohta Genfis leiab aadressilt: http://www.un.org/ecosoc/
The domestic political polarisation in Egypt is alarming and the European Union must be prepared to continue supporting the transition process in Egypt, Foreign Minister Urmas Paet said at a meeting of the European Union foreign ministers in Brussels.
Sisepoliitiline polariseerumine Egiptuses on murettekitav ning Euroopa Liit peab olema valmis Egiptuse üleminekuprotsessi toetamist jätkama, ütles välisminister Urmas Paet Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel.
The Estonian foreign minister felt it was positive that for the first time Egypt has invited the European Union to come monitor elections.
Eesti välisminister pidas positiivseks, et esimest korda on Egiptus esitanud Euroopa Liidule kutse valimiste vaatlemiseks.
“We support sending a European Union monitoring mission to Egypt,” he added.
„Toetame Euroopa Liidu valimisvaatlusmissiooni saatmist Egiptusesse,“ lisas ta.
“We also support intensifying co-operation on the EU side in matters that are of interest to Egypt, including information technology,” the foreign minister noted.
„Samuti toetame Euroopa Liidu poolse koostöö tõhustamist Egiptust huvitavates küsimustes, sealhulgas infotehnoloogia valdkonnas,“ märkis välisminister.
Paet stated that the unstable security situation in Libya and the ongoing political crisis and deepening tension between Islamists and liberals in Tunisia are causing concern in the EU’s southern neighbourhood.
Paet sõnas, et samuti tekitavad lõunanaabruses muret ebastabiilne julgeolekuolukord Liibüas ja jätkuv poliitiline kriis ning süvenenud pinged islamistide ja liberaalide vahel Tuneesias.
“It is essential to hold a dialogue with the Tunisian leaders on democratisation and reform,” said Paet.
„Oluline on hoida Tuneesia juhtidega dialoogi demokratiseerumise ja reformide teemal,“ lausus Paet.
Estonia is working bilaterally with Tunisia to help boost the capabilities of the country’s e-governance.
Eesti teeb kahepoolset koostööd Tuneesiaga nende e-riigi võimekuse tõstmiseks.
The European Union is planning to send a mission to Libya in June to support border management.
Liibüa piirihalduse toetuseks kavandab Euroopa Liit missiooni lähetamist juunis.
Photo: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry.
Foto kohtumistelt Ukraina peaministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
The undersecretary feels convinced that the Georgian people and its Government remain focused on preparing free and fair parliamentary elections in Georgia on the 21st of May.
Asekantsler avaldas veendumust, et Gruusia valitsus ja rahvas on keskendunud vabade ja õiglaste valimiste läbiviimisele 21. mail.
“These elections will have crucial significance for the future of Georgia and wide regional and Pan-European impact,” Laanemäe said.
„Gruusia ning laiemalt kogu regiooni tulevikku silmas pidades on need valimised määrava tähtsusega,” rõhutas Laanemäe.
In his speech, Laanemäe also called upon the nations that have not yet signed the 14th Protocol of the European Council Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms to show more political will and ratify the protocol as soon as possible.
Samuti kutsus Laanemäe oma sõnavõtus üles neid riike, kes pole veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 14. lisaprotokolli, ilmutama poliitilist tahet ning protokolli võimalikult kiiresti ratifitseerima.
“The European Council and the European Court of Human Rights should remain the essential actors in the field of human rights,” said Laanemäe.
„Euroopa Nõukogu ja Euroopa Inimõiguste Kohus peavad jääma olulisteks institutsioonideks inimõiguste kaitsmise valdkonnas,” sõnas Laanemäe.
“We are all interested in having a Court of Human Rights which functions efficiently and a judicial system which ensures maximum protection for all our citizens,” he added.
„Meie huvides on efektiivselt toimiv õigussüsteem, mis tagaks Euroopa Nõukogu liikmesriikide kodanike kaitse,” lisas ta.
Currently the European Court of Human Right is overwhelmed with cases, and the goal of the 14th Protocol is to make the adjudication process more efficient.
Praegusel hetkel on Euroopa Inimõiguste Kohus kohtuasjadega üle koormatud, 14. lisaprotokolli eesmärk on muuta kohtulahendite menetlemine tõhusamaks.
The only nation that has not ratified it is Russia.
Protokolli ei ole ainsana ratifitseerinud Venemaa.
Undersecretary Laanemäe also encouraged European Council member states to join the Convention on Cybercrime.
Veel julgustas asekantsler ENi liikmesriike liituma küberkuritegevuse vastase konventsiooniga.
“This instrument, in force since 2004, is considered to be one of the most modern Council of Europe conventions of which Estonia has been one of the initiators,” Laanemäe said.
„2004. aastal jõustunud konventsioon on üks kaasaegsemaid Euroopa Nõukogu konventsioone, mille üks algatajaid oli ka Eesti,” lisas Laanemäe.
pressitalitus@mfa.ee
pressitalitus@mfa.e
“Recognizing these elections would mean legitimizing a military occupation.
„Nende valimiste tunnustamine tähendaks sõjalise okupatsiooni legitimeerimist.
This is unacceptable,” Foreign Minister Paet added.
See ei ole aktsepteeritav,“ lisas välisminister Paet.
“We invite Russia to fulfil all the terms of the ceasefire agreement of 2008, including returning its forces to their pre-conflict positions,” Foreign Minister Urmas Paet said.
„Kutsume Venemaad täitma kõiki 2008. aasta relvarahuga võetud kohustusi, sealhulgas oma vägede taandamist konfliktieelsetele positsioonidele,” ütles välisminister Urmas Paet.
Paet stated that the unilateral pronouncement of independence of the separatist regions of Abkhazia and South Ossetia is contrary to international law.
Paeti sõnul on Abhaasia ja Lõuna-Osseetia separatistlike piirkondade ühepoolne iseseisvuse väljakuulutamine rahvusvahelise õiguse vastane.
“Therefore the so-called elections there also fail to have any legal or constitutional grounds,” he added.
„Seetõttu puudub ka sealsetel nn valimistel igasugune õiguslik ja põhiseaduslik alus,” lisas ta.
Honoured guests!
Head külalised!
I am referring both to the presence and increasing of the capabilities of the Alliance.
Serbia ja Kosovo on asunud läbi rääkima, keskendudes tulevikule.
It is only natural that Europe and the U.S. are united on this point and that a large part of the world shares this view.
Kuid nimetatud ja veel mitmed teised pingekolded mõjutavad rohkemal või vähemal määral ka Eestit.
Diplomatic efforts, which at those moments will hopefully lead to agreements, are worthy of recognition.
Rahvusvaheline tähelepanu ja tugi saab ummikusse jooksnud konfliktidesse leevendust tuua.
However, as experience has shown, implementing what has been agreed on is of decisive importance.
Vastutustundliku rahvusvahelise kogukonna liikmena peab ka Eesti tegutsema kaugete pingete lahendamise nimel.
What can bilateral relations be like with an aggressive neighbour?
Jätkuma peab ka NATO lahtiste uste poliitika.
Currently, we have a moral obligation to support and serve as a spokesman for those countries who have now made the same choice in favour of a model of European societal organization.
Loodetavasti saavad peatselt jõusse ka topeltmaksustamise vältimise leping, majanduskoostööleping ning paljud teised ettevalmistatavad Eesti ja Venemaa kokkulepped.
Yes, of course they have to carry out a large number of reforms which initially seem awkward and difficult.
Ja loomulikult loodame idanaabrite juures näha ka vaba kodanikuühiskonna arengut ning lahket ja avatud suhtlemist ka oma lähinaabritega.
But those countries must have the knowledge that when they do carry out the necessary reforms, doors will be open to them.
Nii nagu NATO-liitlaste koostöö Euroopas, on ka ELi naabruspoliitika tegevus kellegi poolt, ja mitte kellegi vastu.
The choice and decision is and must be the task of the country itself.
Idapartnerluse kõige laiem eesmärk on julgeoleku, stabiilsuse ning heaolu suurendamine.
We need to think together and contribute to the topics which at first glance may appear to be remote.
Mis kõige kurvem – enim kannatavad ebastabiilsuse tõttu idapartnerluse riigid ise.
It is clear that in addition to the Russia-Ukraine conflict, European security is largely affected by the events in our southern neighbourhood, where I see two strategic problems.
Euroopa Liit peab pärast Vilniuse tippkohtumist poliitikaid põhjalikult uuendama – idapartnerlussidemed ei astunud nii pikka sammu edasi, kui loodeti.
This also directly concerns Estonia.
Efektiivsema ELi otsimine kujundabki tugeva organisatsiooni.
The Ministry of Justice is preparing a respective analysis in order to specify the scope of the necessary legislative amendments.
ELi atraktiivsust näitab see, et leidub mitmeid riike, kes on huvitatud liitumisest.
We are pleased that the UN-led efforts to achieve broad-based negotiations have shown their first promisiong results.
Loodan, et ka Island naaseb liitumiskõnelustele ning Albaania, Kosovo ja Bosnia-Hertsegoviina on samuti ühel heal päeval nende alustamiseks valmis.
As was already mentioned, due to these crisis situations, the problem of refugees is becoming ever more acute.
Ja muidugi ma eeldan, et Makedoonia nimeküsimus saab lahenduse ning see riik nii ELi kui NATO suunas edasi liikuda.
Many of the countries were represented on a high political level.
„Läänemere aastal“ kinnitame Läänemere piirkonna rolli oma arengus.
The conference adopted the Tallinn Agenda, which lists the recommendations on how to protect Internet freedom in the future.
Juba järgmisel nädalal korraldab Eesti Narvas Põhja- ja Baltimaade ning Visegradi riikide kohtumise.
Membership in the Security Council is an effort indeed, but it also offers an opportunity to have a say in making the most important decisions.
Selleks tuleb ehitada uusi ühendusi ning teha jõupingutusi uute tarnijate ligipääsuks ühisele turule.