natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We appreciate the EU and NATO agreement – Berlin Plus – that enables the European Union, within the framework of the so-called Petersberg tasks, to also carry out military operations.
Euroopa Liidu ja NATO liikmena vajab Eesti toimivat koostööd Läti ja Leeduga, mis aitaks selgemalt esile tuua Balti riikide sarnased huvid.
The further development of the ESDP, however, should not cause a weakening of the transatlantic link or duplicate NATO.
Samas jääb kolme riigi jõust sageli väheseks ning on vaja kasutada koostööd Põhjamaade ja muude partneritega.
Strong transatlantic cooperation between Europe and the United States is of utmost importance for global security.
Balti koostöö tuleb kohandada uute oludega ja tagada selle paindlikkus.
We see NATO as the only credible guarantee of collective security in Europe, and the ESDP thus as an addition to NATO.
Balti Ministrite Nõukogu struktuuri reform on suunatud formaalsuste vähendamisele ja muutunud koostööformaatides osalemise hõlbustamisele.
This is not integration for the sake of integration but a process that will bring very real benefits for everyone.
Riigikogu Väliskomisjoniga on meie suhted muutunud nüüd samuti palju põhjalikumateks ja operatiivsemateks.
It creates the surplus value of prosperity and security that the divided Europe would not be able to provide.
Soovin Teile jõudu töös meie eduka välispoliitika nimel ja tänan tähelepanu eest!
The Estonian foreign minister stated that 60 percent of the world’s refugees come from the least developed countries.
Arengu- ja humanitaarabivahendite maht välisministeeriumi käesoleva aasta eelarves on 60 miljonit krooni.
Prime Minister Taavi Rõivas and Minister of Foreign Affairs Marina Kaljurand expressed their regrets over the Brits’ decision to vote for leaving the European Union in yesterday’s referendum.
Peaminister Taavi Rõivas ja välisminister Marina Kaljurand avaldasid kahetsust, et britid otsustasid eilsel referendumil hääletada Euroopa Liidust lahkumise poolt.
“Of course we respect the democratic choice of the Brits, but this doesn’t change the fact that their decision to leave the European Union is a disappointment.
„Mõistagi austame brittide demokraatlikku valikut, aga otsus Euroopa Liidust lahkuda on paratamatult pettumus.
The unity of the West and our ability to act together is important for all of us,” Prime Minister Rõivas said.
Lääne ühtsus ja ühine tegutsemisvõime on meile eluliselt olulised," ütles peaminister Rõivas.
“It is important for us that the strong relationship between the EU and the UK should continue, and we do not want the referendum to be followed by a long period of political uncertainty and economic instability,” he explained.
"Meie jaoks on oluline, et tugev suhe Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel jätkuks ning et referendumile ei järgneks pikemat poliitilise ebaselguse ja majandusliku ebastabiilsuse perioodi,“ selgitas ta.
Minister of Foreign Affairs Kaljurand stressed on that the result of the referendum does not change anything overnight for the citizens of Estonia who are staying in, or planning to travel to, Great Britain.
Välisminister Kaljurand rõhutas, et referendumi tulemus ei muuda Suurbritannias viibivate ja sinna reisida kavatsevate Eesti kodanike jaoks päevapealt midagi.
The referendum has no impact on the membership of the British in other organisations, including their contribution to the security of Estonia as a member of NATO,” the Minister of Foreign Affairs added.
Referendum ei mõjuta brittide liikmelisust teistes rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas panust Eesti julgeolekusse NATO raames,“ märkis välisminister.
Prime Minister Rõivas said the economic risks resulting from the referendum need to be minimised.
Taavi Rõivase hinnangul tuleb tegeleda UK referendumi tulemustest tekkivate majanduslike riskide minimeerimisega.
“The institutions of the European Union and the United Kingdom must do everything needed to stabilise the situation and to minimise the economic impact for the states, economies and financial institutions of the Eurozone,” said the Prime Minister.
“Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi institutsioonidel tuleb teha kõik vajalik olukorra stabiliseerimiseks ning majandusliku mõju minimeerimiseks euroala riikidele, majandustele ja finantsinstitutsioonidele,” ütles Rõivas.
We are also supporting Georgian refugees that have moved to other regions,” Paet added.
Samuti toetame Gruusia teistesse piirkondadesse liikunud põgenikke,” lisas Paet.
The foreign minister stated that it is essential for international organisations to gain access to crisis areas, including South Ossetia.
Välisministri sõnul on väga oluline, et rahvusvahelised organisatsioonid saaksid ligipääsu kriisipiirkondadesse, sealhulgas Lõuna-Osseetiasse.
Estonia is also preparing a new humanitarian aid shipment to Georgia, which will be sent on Saturday.
Eesti on ette valmistamas ka uut humanitaarabi saadetist Gruusiasse, mis läheb teele laupäeval.
“Macedonia must be enabled to move forward with European Union integration.
Eesti välisministri sõnul on Euroopa Liit hoolimata seesmistest raskustest populaarne.
Honoured guests,
Austatud külalised
We live in a time of ever faster changes, and these changes also affect international relations and the global balance of power.
Me elame üha kiirenevate muutuste ajal ning need muutused puudutavad ka rahvusvahelisi suhteid ja globaalseid jõuvahekordi.
The rules-based multilateral system of international relations is face to face with serious challenges.
Reeglipõhine multilateraalne rahvusvaheliste suhete süsteem seisab silmitsi tõsiste väljakutsetega.
In a number of places, sustainability of democratic rule of law and global economic model has been placed in question.
Mitmel pool seatakse küsimuse alla demokraatliku õiguskorra ja globaalse majandusmudeli jätkusuutlikkus.
At the same time, the West continues to gradually lose influence and relative economic power in the world.
Samal ajal jätkub Lääne mõjuvõimu ja majandusliku osakaalu järk-järguline vähenemine maailmas.
Geopolitics is also continuing to become more prominent, and tensions are growing in the global security situation.
Jätkub ka geopoliitika esiletõus ja üleilmse julgeolekuolukorra pingestumine.
The spectrum of threats is broad and varied: terrorism, the proliferation of nuclear weapons, unpredictable behaviour of dictators, cyber threats.
Ohtude spekter on lai ja kirev: terrorism, tuumarelvade levik, diktaatorite ettearvamatu käitumine, küberohud.
Yet the new threats have not replaced traditional ones, they have added to them, for conventional military threats have not gone away.
Uued ohud ei ole siiski tulnud traditsiooniliste asemele, vaid üksnes neile lisaks, sest ka konventsionaalsed sõjalised ohud ei ole kuhugi kadunud.
To an increasing extent, the developments in the information space are also affecting the security of societies and countries: blurring of the boundaries of truth, sowing of doubts and mistrust, psychological manipulation.
Üha enam mõjutab ühiskondade ja ka riikide julgeolekut ka inforuumis toimuv: tõe hägustumine, kahtluste ja usaldamatuse kultiveerimine, psühholoogiline manipuleerimine.
There is less and less that is clear and lasting.
Üha vähem on seda, mis on selge ja püsiv.
Dear audience members,
Head kuulajad,
This year, the Republic of Estonia will celebrate its centenary.
Sel aastal tähistab Eesti Vabariik pidulikult oma sajandat sünnipäeva.
We are winners.
Me oleme võitjad.
Yet today we have reached a new crossroads.
Ent täna oleme oma valikutes jõudnud uuele teelahkmele.
We have a choice as whether to remain loyal to the fundamental values of liberal democracy, which have guided us to the present day, or to go astray down some side path leading into the unknown.
Meil on valida, kas jääda truuks liberaalse demokraatia põhiväärtustele, mis on meid juhtinud tänasesse päeva, või eksida mingile tundmatusse viivale kõrvalrajale.
At this point, allow me to touch on the rules-based multilateral world order, which has served us well through the restoration of our independence and the following quarter century.
Lubage mul siinkohal peatuda reeglitel põhineval multilateraalsel maailmakorral, mis on meid läbi meie iseseisvuse taastamise ja sellele järgnenud veerandsajandi hästi teeninud.
In recent years, one of the deepest and most fundamental challenges for democracies and their governments has been the challenge posed to liberal democratic values – globally, in the European Union and right here in Estonia.
Viimastel aastatel on üheks kõige sügavamaks ja põhimõtteliseks väljakutseks demokraatlikele riikidele ja nende valitsustele tõusnud liberaalse demokraatia väärtuste vaidlustamine, seda nii üleilmselt, Euroopa Liidus kui ka meil Eestis.
We should recall that when we restored our independence, our aspiration was to be a full-fledged European people and return to the fold of European nations that are kept together by common values.
Meenutagem, et iseseisvust taastades oli meie pürgimuseks olla taas täieõiguslik Euroopa rahvas ja naasta sellesse Euroopa perre, mida hoiavad koos ühised väärtused.
We became a member of the European Union and NATO because we wanted to share the same values with Europe in defending human rights, the principles of the rule of law and free market economy.
Me saime Euroopa Liidu ja NATO liikmeks, kuna tahtsime jagada Euroopaga samu väärtusi inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja vaba turumajanduse kaitsel.
It would be a grave and fateful mistake to underestimate the values in the transatlantic space and the interests bound up in those values, or to give up those values under populist pressure, and it is an error we cannot permit ourselves to make.
Atlandi-üleses ruumis oleks väärtuste ja neist tulenevate huvide alahindamine, või ka nendest osaliselt või täielikult loobumine populismi survel suur ja saatuslik viga, mida me ei või endale lubada.
Liberal democracy, an outgrowth of the ideals of the Age of Enlightenment and the French Revolution, on which today’s rules-based world order is also established, may not be flawless, but it is the best system humankind has managed to come up with and put into motion.
Valgustusajastust ja Prantsuse revolutsiooni ideaalidest välja kasvanud liberaalne demokraatia, millele muu hulgas toetub ka tänane reeglitel põhinev maailmakorraldus, ei pruugi olla päriselt veatu, aga ometi see on parim, mille inimkond on suutnud välja mõelda ja ellu kutsuda.
Let us reflect on what universal human rights, including minorities’ rights and human dignity, accountability for one’s actions and individual liberties mean – these were achieved through sweat and tears and often even at the cost of human lives.
Mõelgem, mida tähendavad universaalsed inimõigused, sealhulgas vähemuste õigused ja inimväärikus, vastutuse võtmine oma tegude eest ning isikuvabadused – need on kätte võideldud higi ja pisarate, tihti ka inimelude hinnaga.
We do not have the right or the authority to convert these values to small change.
Meil ei ole õigust ega voli seda peenrahaks vahetada.
The multilateral system of international relations, based on rules that take into account our convictions, has allowed us to secure our liberty, security and prosperity.
Meie tõekspidamisi arvestavatel reeglitel põhinev multilateraalne rahvusvaheliste suhete süsteem on lubanud meil kindlustada oma vabadust ja julgeolekut ning kasvatada majanduslikku heaolu.
This system will continue to serve us well if we only care enough for it together with our allies and partners.
See süsteem teenib meid ka edaspidi, kui me vaid ise selle eest koos oma liitlaste ja partneritega piisavalt hoolt kanname.
Today, both the philosophy and practice of our foreign policy rests on a stable foundation, but we will have to be bolder and more creative in future.
Täna seisab meie välispoliitiline mõtlemine ja tegutsemine kindlal alusel, ent tulevikus tuleb meil olla veel julgem ja veel loovam.
We have to be open to the world around us, engage in cooperation and support other countries and peoples who so badly need it.
Me peame olema avatud ümbritsevale maailmale, tegema koostööd ja toetama teisi riike ja rahvaid, kes seda hädasti vajavad.
In addition to bilateral cooperation with our most important partners, Estonia has been an active and constructive contributor to numerous international organizations, including, of course, in the UN, which is the main framework organization of the rules-based world order.
Lisaks kahepoolsele koostööle oma olulisimate partneritega on Eesti olnud aktiivne ja konstruktiivne panustaja arvukates rahvusvaheliste organisatsioonides, sealhulgas mõistagi ÜROs, mis on reeglitel põhineva maailmakorralduse peamine raamorganisatsioon.
It is precisely in the UN Security Council where all questions pertaining directly or indirectly to the world’s – and thus Estonia’s – well-being and security are raised.
Just ÜRO Julgeolekunõukogus tõstatuvad kõik maailma ja seega ka Eesti heaolu ja julgeolekut otseselt või kaudselt puudutavad küsimused.
Global issues, be they the climate or development, eradication of poverty, or better access to education, can be best resolved precisely through the UN.
Globaalseid küsimusi, olgu nendeks kliima või areng, vaesuse vähendamine või parem ligipääs haridusele, saab kõige paremini lahendada just läbi ÜRO.
The events in Ukraine – the illegal annexation of Crimea and Russia’s aggression in Eastern Ukraine – proved convincingly that the security of Europe and our neighbourhood requires attention at the global level, too.
Ukraina sündmused – Krimmi illegaalne annekteerimine ja Venemaa agressioon Ida-Ukrainas - tõestasid meile veenvalt, et Euroopa ja meie lähipiirkonna julgeolek vajab tähelepanu ka globaalsel tasandil.
I am convinced that Estonia’s security interests will be best protected if the Security Council includes a country that is located in our region and shares similar values and perception of security.
Olen veendunud, et Eesti julgeolekuhuvid on enim kaitstud, kui ÜRO Julgeolekunõukogu koosseisu kuulub mõni meie regioonis asuv ja meiega sarnaseid väärtusi ja julgeolekutaju omav riik.
Largely because of this, Estonia is seeking a non-permanent seat on the UN Security Council for the 2020-21 period.
Suuresti seetõttu kandideeribki Eesti ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks aastateks 2020-21.
We can already say that our efforts during the campaign so far have made Estonia better as well as better-known, introducing our interests and priorities in the farthest-flung regions of the world.
Juba praegu võib öelda, et kandideerimise käigus oleme teinud Eestit suuremaks ja tuntumaks, tutvustades meie huve ja prioriteete maailma kaugemaiski paigus.
Dear parliamentary deputies,
Austatud rahvaesindajad,
Now I would like to address three important groups of topics, which I intended to focus on today.
Lubage mul nüüd pöörduda kolme olulisema teemavaldkonna juurde, millel soovin täna keskenduda.
They are: security, our common future in Europe, and protection of our citizen and promotion of our business interests.
Need on: julgeolek, meie ühine tulevik Euroopas ning meie kodanike kaitse ja ärihuvide edendamine.
I’ll start with security.
Alustan julgeolekust.
I am convinced that the best antidote to any security threat is unity of allies and partners who share the same values with us.
Olen veendunud, et parim ravim mistahes julgeolekuohu vastu on meiega samu väärtusi jagavate liitlaste ja partnerite ühtsus.
The implementation of the decisions of the Warsaw Summit, including the arrival of NATO forces in Estonia, Latvia, Lithuania and Poland, has been significant in shoring up our security.
Varssavi tippkohtumise otsuste ellu rakendamine, sealhulgas Eestisse, Lätisse, Leetu ning Poola lähetatud liitlasvägede saabumine on meie julgeolekut märkimisväärselt kindlustanud.
This year, we are preparing for the NATO summit in Brussels, where we will focus on how to make the alliance’s deterrent stance even stronger.
Sel aastal valmistume juulis Brüsselis toimuvaks NATO tippkohtumiseks, kus keskendume sellele, kuidas Alliansi heidutushoiakut veelgi tugevamaks muuta.
Just as important as NATO’s military readiness is solidarity in the European Union, along with EU and NATO cooperation.
Samavõrd oluline kui NATO sõjaline valmidus on solidaarsus Euroopa Liidus, samuti Euroopa Liidu ja NATO koostöö.
The European Union’s global strategy emphasizes the need for a stronger Europe.
Euroopa Liidu globaalstrateegia rõhutab vajadust tugevama Euroopa järele.
The PESCO standing cooperation format for European defence – successfully introduced during the Estonian Presidency of the Council of the EU – provides the opportunity to strengthen actual defence capability of member states, reduce costs, improve situation awareness and, if necessary expedite troop deployments.
Eesti eesistumise ajal edukalt ellu kutsutud Euroopa kaitsedimensiooni tugistruktuur PESCO annab võimaluse tugevdada liikmesriikide reaalset kaitsevõimet, vähendada kulusid, parandada olukorrateadlikkust ja vajadusel kiirendada vägede siirmist.
The greater contribution from European allies will of course also improve Atlantic security.
Euroopa liitlaste suurem panus parandab mõistagi ka Atlandiülest julgeolekut.
Naturally, allies on opposite sides of the Atlantic are not always unanimous on all matters or at all times.
Muidugi ei olda Atlandi ookeani erinevatel kallastel mitte kõigis küsimusis ja alati ühel meelel.
Certain differences of opinion exist today, much as they did earlier, and this need not be cause for sinking into major depression.
Teatud erimeelsusi on täna ja on olnud varem ning selle pärast ei pea me kindlasti musta masendusse langema.
I can affirm to you that Europe’s relations with the US continue to be strong.
Saan kinnitada, et Euroopa suhted USAga on jätkuvalt tugevad.
This is confirmed by the US decisions pertaining to European security and the resources they have allocated for implementing the decisions.
Seda kinnitavad ka USA Euroopa julgeolekut puudutavad otsused ning nende rakendamiseks eraldatud ressursid.
Estonia’s bilateral relations with the US are also strong and secure.
Eesti kahepoolsed suhted USAga on samuti tugevad ja kindlad.
Never before have so many high-level visitors from across the Atlantic set foot on Estonian soil as in the past year.
Mitte kunagi varem ei ole Eesti pinnale astunud niivõrd suur hulk kõrgetasemelisi külalisi ookeani tagant kui viimase aasta jooksul.
In the recent years, American awareness of the strategic situation in our region has improved markedly, and cooperation has grown closer.
Ameerika Ühendriikide teadlikkus meie piirkonna strateegilisest olukorrast on viimaste aastate jooksul märgatavalt tõusnud ja koostöö tihenenud.
Strong transatlantic ties are in the interests of both Europeans and Americans.
Tugev Atlandi-ülene side on nii eurooplaste kui ameeriklaste huvides.
The more closely Europe and America manage to coordinate their policies on complicated and sensitive issues such as the security situation on the Korean peninsula, the future of the Iran nuclear deal, the Middle East peace process or sanctions against violators of international law, the greater the likelihood of achieving success.
Mida tihedamalt suudavad Euroopa ja Ameerika koordineerida oma poliitikaid sellistes keerulistes ja tundlikes küsimustes nagu julgeolekuolukord Korea poolsaarel, Iraani tuumaleppe tulevik, Lähis-Ida rahuprotsess või sanktsioonid rahvusvahelise õiguse rikkujate vastu, seda suurem on edu saavutamise tõenäosus.
Our strength lies in the unity of allies.
Liitlaste ühtsus on meie tugevus.
For years now, extremist groups have posed challenges to our security and democratic rule of law, by using terrorist attacks to advance their aims.
Juba aastaid esitavad meie julgeolekule ja demokraatlikule õiguskorrale väljakutseid ka ekstremistlikud rühmitused, kes kasutavad oma eesmärkide saavutamiseks terroristlike rünnakuid.
The threats facing Europe from the south have not disappeared and they must be dealt with in cooperation between the UN, European Union and NATO on all shores of the Mediterranean.
Ohud, mis ähvardavad Euroopat lõunasuunalt, ei ole kadunud ja nendega tuleb tegeleda ÜRO, Euroopa Liidu ja NATO koostöös Vahemere kõigil kallastel.
The spread of extremist ideologies and terrorism are long-term, multifaceted security threats.
Ekstremistlike ideoloogiate levik ja terrorism on pikaajalised ja mitmetahulised julgeolekuohud.
The battle against them encompasses military aspects as well, but sustainable solutions must go far beyond curtailing the arming, financing of terrorism or curtailing Internet propaganda.
Võitlus nendega hõlmab ka sõjalisi aspekte, kuid kestlikud lahendused peavad ulatuma palju kaugemale terrorismi relvastamise, rahastamise või internetis tehtava propaganda tõkestamisest.
It is possible to win back territory from the Islamic State – and substantial progress has been made by the international coalition in the last year – but the fight on the ideological and psychological battlefield is far from over.
Islamiriigilt on võimalik tagasi võtta territoorium – ja selles on rahvusvaheline koalitsioon viimasel aastal teinud olulisi edusamme – kuid võitlus ideoloogilisel ja psühholoogilisel tandril ei ole veel kaugeltki lõppenud.
In the long-range view, success will come above all from the economic development, and better employment and educational opportunities in regions that currently are breeding grounds for terrorism.
Pikas vaates toovad edu eelkõige terrorismi kasvulavaks olevate piirkondade majanduslik areng ning inimeste töö- ja haridusvõimaluste parandamine.
Let us now turn our view to the future of Europe.
pöörame nüüd pilgu Euroopa tuleviku suunas.
A couple of months from now, Estonia will make 14 years as a member of the European Union.
Mõne kuu pärast täitub Eestil 14 aastat Euroopa Liidu liikmena.
What have these years been like for Estonia and Europe?
Millised on olnud need aastad Eestile ja Euroopale?
As one part of Europe’s single economic space, Estonia’s economy has increased severalfold in size.
Euroopa ühise majandusruumi osana on Eesti majanduse maht mitmekordistunud.
Studying, working and travelling in EU member states have become a part of the daily lives of our people.
Euroopa Liidu liikmesriikides õppimine, töötamine ja reisimine on saanud meie inimeste igapäevase argielu osaks.
Unfortunately we tend to quickly forget these benefits, being quick to complain about bureaucracy and the political choices we might see as being forced on us by the outside world.
Paraku kipume me neid hüvesid tihti unustama, nurisedes bürokraatia ja meile justkui väljaspoolt peale surutud poliitiliste valikute üle.
But increasingly here at home – often artificially occasioned by everyday political interests – we have started to see ourselves in opposition to the European Union, including with the argument that taking part in the European Union’s common decisions and policies somehow undermines our sovereignty.
Ka meil Maarjamaal on üha enam – tihti kunstlikult ja päevapoliitilistest huvidest ajendatuna – hakatud ennast Euroopa Liidule vastandama, muuhulgas väitega, justkui õõnestaks Euroopa Liidu ühistes otsustes ja poliitikates osalemine meie suveräänsust.
No decision in Europe is reached without us participating in it.
Ühegi otsuseni Euroopas ei jõuta ilma meie osaluseta.
The future of the European Union is in our own hands to an extent greater than we realize.
Euroopa Liidu tulevik on rohkem, kui me seda endale teadvustame, meie endi kätes.
Richer by the experience of our successful Presidency, we can become one of the leaders of future development in the EU, deepen cooperation with the Nordics, Latvia, Lithuania, Benelux countries, France, Germany and many other member states that act responsibly.
Eduka eesistumise kogemusega varustatult saame jääda Euroopa Liidu tulevase arengu eestvedajate hulka, tihendada koostööd Põhjamaade, Läti, Leedu, Beneluxi riikide, Prantsusmaa, Saksamaa ja ka mitmete teiste vastutustundlikult tegutsevate liikmesriikidega.
In the policy areas that are what we call multi-speed, we prefer to make progress together with as many of us as possible, keeping the door open to those who want to join us later.
Neis poliitikavaldkondades, kus liigutakse nii-öelda mitmel kiirusel, eelistame meie edasi minna üheskoos võimalikult paljudega, hoides ust lahti ka nendele, kes soovivad liituda hiljem.