natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The foreign ministers’ council discussed the post-parliamentary election situation in Moldova and agreed that it is regrettable that the post-election demonstrations in Moldova got out of hand and became violent.
Välisministrite nõukogu arutas parlamendivalimiste järgset olukorda Moldovas ning pidas kahetsusväärseks, et valimistejärgsed meeleavaldused Moldovas väljusid kontrolli alt ning muutusid vägivaldseteks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that at this moment, it is particularly important that all political powers in Moldova refrain from hostile rhetoric and using force and work together in the name of finding a solution to the current situation.
Välisminister Urmas Paeti hinnangul on praegusel momendil eriti oluline, et kõik poliitilised jõud Moldovas hoiduksid vaenuliku retoorika ja jõu kasutamisest ning töötaksid ühiselt selle nimel, et leida tekkinud olukorrale lahendus.
In talking about the Somalia piracy problem, the foreign ministers agreed that a harsher policy must be enforced in order to prevent pirate attacks.
Kõneldes Somaalia piraatluse probleemidest leidsid välisministrid, et piraatide kallaletungide ärahoidmiseks tuleks rakendada senisest karmimat poliitikat.
“The UN, European Union and NATO must consider more forceful measures and work out legal bases that would allow them to capture ships involved in piracy, search them, and hand those individuals suspected of piracy over to a court, where they could be punished to the full extent of the law,” said Foreign Minister Paet.
„ÜRO, Euroopa Liit ja NATO peavad kaaluma jõulisemaid meetmeid ning välja töötama õiguslikud alused, mis võimaldaksid kinni pidada piraatlusega seotud laevu, neid läbi otsida ning anda piraatluse kahtlustusega isikud kohtu alla, karistades neid täie rangusega,“ sõnas välisminister Paet.
The foreign ministers also addressed illegal immigration problems in the Mediterranean countries.
Välisministritel olid kõne all samuti immigratsiooniprobleemid Vahemeremaades.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union needs to intensify its co-operation with North African countries in order to battle the primary causes for illegal immigration in those countries.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on vaja tõhustada Euroopa Liidu koostööd Põhja- Aafrika riikidega, et võidelda illegaalse immigratsiooni algpõhjustega neis riikides.
The European Union foreign ministers exchanged thoughts on the informal European Union-USA summit that took place on 5 April, also addressing future co-operation possibilities.
Euroopa Liidu välisministrid vahetavad mõtteid seoses 5. aprillil toimunud Euroopa Liidu ja USA mitteametliku tippkohtumisega, arutades ka edasisi koostöövõimalusi.
Foreign Minister Paet asserted that the summit was a success.
Välisminister Urmas Paeti sõnul oli tippkohtumine edukas.
“Effective co-operation between the EU and the USA is necessary, both for overcoming the economic crisis and for addressing climate change and energy security questions,” Paet acknowledged.
„ELi ja USA tõhus koostöö on vajalik nii majanduskriisist ülesaamisel kui ka kliimamuutuste ja energiajulgeoleku valdkonnas,“ tõdes Paet.
The Council also discussed the situation in Burma/Myanmar and accepted the conclusion that declares the human rights situation in the country to be alarming and calls for greater co-operation from the international community.
Välisministrite nõukogu arutas samuti olukorda Birmas/Myanmaris ja võttis vastu järeldused, milles peetakse inimõiguste olukorda riigis murettekitavaks ning kutsutakse üles suuremale koostööle rahvusvahelise üldsusega.
Since the political situation has not changed, the European Union decided to extend sanctions until 30 April 2010.
Kuna poliitiline olukord ei ole muutunud, otsustas Euroopa Liit pikendada sanktsioone kuni 30. aprillini 2010.
The Council of the European Union's Working Party on Humanitarian Aid and Food Aid (COHAFA) completed its three-day field mission to Ukraine today.
Euroopa Liidu Nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühm (COHAFA) lõpetas täna kolm päeva kestnud visiidi Ukrainasse.
The aim of the mission was to understand better first-hand the response to humanitarian needs caused by the ongoing conflict in the east of the country.
Visiidi eesmärk oli saada parem esmapilt riigi idaosas vältava konflikti tekitatud humanitaarvajadustest.
Representatives from 19 member states and the EU institutions visited humanitarian relief operations in eastern Ukraine.
19 esindajat liikmesriikidest ja Euroopa Liidu institutsioonidest külastasid Ida-Ukrainas toimuvaid humanitaarabioperatsioone.
They also met with political representatives and humanitarian NGOs.
Samuti kohtusid nad võimuesindajate ja valitsusväliste organisatsioonidega.
Estonian Foreign Minister Sven Mikser has voiced his support for the COHAFA field mission.
Eesti välisminister Sven Mikser avaldas COHAFA välimissioonile toetust.
We cannot remain bystanders,” the Minister said.
Me ei saa jääda pealtvaatajateks,“ ütles minister.
“Estonia is and will remain a firm supporter of Ukraine,” he affirmed.
„Eesti on ja jääb Ukraina kindlaks toetajaks,“ rõhutas ta.
In Kyiv COHAFA met with local humanitarian NGOs and Deputy Minister for the Temporarily Occupied Territories and Internally Displaced Persons George Tuka.
Kiievis kohtusid COHAFA esindajad kohalike humanitaarabi jagavate valitsusväliste organisatsioonidega ning ajutiselt okupeeritud alade ja sisepõgenike aseministri George Tukaga.
“The EU and its member states have been the leading humanitarian donors in Ukraine and will continue to provide assistance to help meet the needs of the most vulnerable people, especially those living in the affected areas, on both sides of the contact line.”
„Euroopa Liit koos liikmesriikidega on olnud juhtivad annetajad Ukrainas ning jätkavad abistamist, et katta kõige haavatavamate inimeste vajadusi – eriti nende, kes elavad mõjualustes piirkondades mõlemal pool kontaktjoont,“ sõnas ta.
The Working Party on Humanitarian Aid and Food Aid (COHAFA) is a preparatory body within the Council of the European Union.
Euroopa Liidu Nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühm on Euroopa Liidu Nõukogu alla kuuluv ettevalmistav kogu.
Gathering representatives from the 28 member states, it discusses the EU's humanitarian strategies and policies as well as its response to humanitarian crises.
28 liikmesriigi esindajaid koondav rühm arutab Euroopa Liidu humanitaarstrateegiat ja- poliitikat, samuti reageerimist humanitaarkriisidele.
Its work is guided by the European Consensus on Humanitarian Aid, the principles of humanity, neutrality, impartiality and independence, and International Humanitarian Law (IHL).
Töös lähtutakse Euroopa konsensusest humanitaarabi valdkonnas; inimlikkuse, neutraalsuse, erapooletuse ja iseseisvuse põhimõtetest, samuti rahvusvahelisest humanitaarõigusest (IHL).
Photos: flic.kr/s/aHskqjwysC
Fotod: flic.kr/s/aHskqjwysC
Europe’s strength lies in its set of common values.
Eestis eelneb Riigikogus ratifitseerimisele rahvahääletus.
During Foreign Minister Urmas Paet''s meeting with Georgian Foreign Minister Gregory Vashadze in Tallinn on Tuesday, 25 August, the two discussed the expansion of the Estonia-Georgia treaty base in order to facilitate business between the two countries.
Välisminister Paet arutas teisipäeval, 25. augustil Tallinnas kohtumisel Gruusia välisministri Gregory Vašadzega Eesti-Gruusia vahelise lepingulise baasi täiendamist, et soodustada riikide vahelist ettevõtlust.
"We would like to conclude an agreement on the protection of investments with Georgia in the near future, in order to help with the intensification of Estonia-Georgia business contacts," noted Paet.
"Soovime lähimas tulevikus sõlmida Gruusiaga investeeringute kaitse lepingu, et aidata kaasa Eesti ja Gruusia ärikontaktide tihenemisele," märkis Paet.
"We would also like to conclude a social security agreement between the two countries as soon as possible," he added.
"Samuti tahame võimalikult kiiresti sõlmida kahe riigi vahelise pensionikindlustusleppe," lisas ta.
While talking about the European Union Monitoring Mission (EUMM) in Georgia, Foreign Minister Urmas Paet emphasised the mission''s importance in ensuring security and stability in Georgia.
Rääkides Euroopa Liidu vaatlusmissioonist (EUMM – EU Monitoring Mission) Gruusias rõhutas välisminister Paet selle olulisust julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel Gruusias.
"After the missions of other international organisations have ended, the European Union Monitoring Mission plays a very important role in stabilising the security situation in Georgia," stated the Estonian foreign minister.
"Euroopa Liidu vaatlusmissioonil on pärast teiste rahvusvaheliste organisatsioonide missioonide lõppemist väga tähtis roll Gruusia julgeoleku stabiliseerimisel," lausus Eesti välisminister.
Paet added that a long-term solution must honour Georgia''s territorial integrity and sovereignty.
Paet lisas, et pikaajalise lahenduse aluseks saab olla vaid Gruusia territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse austamine.
They also spoke about Estonia-Georgia co-operation in the framework of the European Union Neighbourhood Policy and Eastern Partnership.
Veel kõneldi Eesti ja Gruusia koostööst Euroopa Liidu Naabruspoliitika ja Idapartnerluse raames.
"Georgia should definitely use the opportunities presented to support its reforms and harmonise its legislation.
"Gruusia peaks kindlasti aktiivselt kasutama pakutud võimalusi, et toetada oma reforme ja harmoniseerida seadusandlust.
Eastern Partnership is an important chance to help Georgia and other target countries grow closer to the EU," asserted Paet.
Idapartnerlus on Gruusiale ning teistele Idapartnerluse sihtriikidele oluline võimalus ELile lähenemiseks," lausus Paet.
The foreign minister added that Estonia will continue to support Georgia in its integration with NATO as well.
Välisminister lisas, et Eesti jätkab Gruusia toetamist ka NATO-ga lõimumisel.
Foreign Minister Paet said that Estonia supports the rapid conclusion of visa facilitation and readmission agreements between the EU and Georgia, as well as starting negotiation discussions for a Deep and Comprehensive Free Trade Agreement (DCFTA) and an association agreement between the EU and Georgia as soon as Georgia is ready.
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti ELi-Gruusia vahelise viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute kiiret sõlmimist ning ELi-Gruusia sügava ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu (DCFTA - Deep and Comprehensive Free Trade Agreement) ning assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste alustamist niipea kui Gruusia on selleks valmis.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia''s development co-operation with Georgia will continue according to plan.
Välisminister Urmas Paet kinnitas, et Eesti arengukoostöö Gruusiaga jätkub kavandatud kujul.
"Co-operation between Estonia and Georgia is close and is growing in the development aid sector through many bilateral projects for making internal security, rule of law development, and the functioning of the state more efficient, but also through education projects," said Paet.
"Eesti ja Gruusia koostöö on tihe ning areneb arenguabi valdkonnas mitmete kahepoolsete sisejulgeoleku, õigusriigi arengu ja riigi toimimist tõhustavate, aga ka haridusprojektide kaudu," sõnas Paet.
During the past five years Estonia has funded 30 different development co-operation projects in Georgia.
Viimase viie aasta jooksul on Eesti rahastanud 30 erinevat kahepoolset arengukoostöö projekti Gruusias.
Foreign Minister Vashadze thanked Estonia for the help it has given Georgia.
Välisminister Vašadze tänas Eestit Gruusiale osutatud abi eest.
Consultations about Europe took place between the foreign ministries of Estonia and Russia in Moscow on Wednesday, 3 March.
Kolmapäeval, 3. märtsil toimusid Moskvas Eesti ja Venemaa välisministeeriumi vahelised konsultatsioonid Euroopa teemadel.
Topics discussed at the meeting were co-operation in the OSCE, in the NATO-Russia Council and on a regional level, as well as EU-Russia relations.
Kohtumisel arutati koostööd OSCEs, NATO-Vene Nõukogus ja regionaalsel tasandil ning ka EL-Venemaa suhteid.
The Estonian side of the consultations was led by Foreign Ministry political director Clyde Kull and the Russian side was led by director general of the European Co-operation Department of the Foreign Ministry of the Russian Federation Vladimir Voronkov.
Konsultatsioone juhtis Eesti poolt välisministeeriumi poliitikadirektor Clyde Kull ja Venemaa poolt Vene Föderatsiooni välisministeeriumi Euroopa Koostööosakonna peadirektor Vladimir Voronkov.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the regular exchange of ideas with Russia regarding Europe and international co-operation in general is important and useful.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on regulaarne arvamusvahetus Venemaaga nii Euroopa kui laiema rahvusvahelise koostöö teemadel oluline ja vajalik.
In talking about developments related to the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE), Estonia is content with the fact that the Corfu Process, within the framework of which Russia’s proposals for European security are being discussed, is taking place within the OSCE and is therefore strengthening the OSCE’s role in security reform.
Rääkides Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) seonduvatest arengutest, on Eesti rahul sellega, et nn Korfu protsess, mille raames arutatakse Venemaa ettepanekuid Euroopa julgeoleku osas, toimub just OSCE raames ning tugevdab seega OSCE rolli julgeolekufoorumina.
Topics that still require attention are the matter of Georgia’s territorial integrity and the restoration of the OSCE representation and monitoring mission in Georgia.
Jätkuvalt nõuab erilist tähelepanu Gruusia territoriaalse terviklikkuse küsimus ja OSCE esinduse ning vaatlusmissioonide taastamine Gruusias.
Estonia supports the efforts of Kazakhstan as the chairman of the OSCE in 2010.
Eesti toetab Kasahstani püüdlusi OSCE eesistujana 2010. aastal.
Another topic addressed at the consultations was co-operation in the Council of Europe.
Konsultatsioonidel räägiti ka koostööst Euroopa Nõukogus (EN).
It is important that the priorities of the Swiss presidency are the safeguarding of human rights, democracy, and rule of law.
On oluline, et Šveitsi eesistumise prioriteedid keskenduvad inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi kindlustamisele.
Estonia welcomed Russia’s ratification of Protocol 14 of the Council of Europe Convention on Human Rights.
Eesti tervitas EN Inimõiguste konventsiooni 14. protokolli ratifitseerimist Venemaa poolt.
They also discussed co-operation in the NATO-Russia Council (NRC) and addressed the NATO foreign ministers’ meeting taking place in Tallinn in April.
Samuti arutati koostööd NATO-Vene Nõukogus (NRC) ja kõne alla tuli ka aprillis toimuv NATO välisministrite kohtumine Tallinnas.
While talking about co-operation between the European Union and Russia, the focus was on the EU-Russia partnership for modernisation, negotiations for a new EU-Russia agreement, Russia joining the WTO, the EU-Russia visa dialogue, and co-operation in crisis management.
Rääkides Euroopa Liidu ja Venemaa koostööst keskenduti EL-Venemaa moderniseerimispartnerlusele, EL-Venemaa uue lepingu läbirääkimistele, Venemaa ühinemisele WTOga, EL-Venemaa viisadialoogile ja koostööle kriisihalduse alal.
In talking about regional co-operation, EU-Russia co-operation within the Northern Dimension was addressed and cross-border co-operation was discussed.
Regionaalsest koostööst rääkides käsitleti EL ja Venemaa koostööd Põhjamõõtme raames ja arutati piiriülese koostöö üle.
It was declared that the signing of the financing agreement for cross-border co-operation programmes of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) with Russia at the EU-Russia summit in Stockholm in November of 2009 is an important step in advancing co-operation between the regions.
Nenditi, et Euroopa Naabruse ja Partnerluse Instrumendi (ENPI) piiriülese koostöö programmide rahastamislepingute allkirjastamine Venemaaga EL-Venemaa tippkohtumisel Stockholmis 2009. aasta novembris on oluline samm regioonidevahelise koostöö edendamisel.
Further process of negotiations on agriculture depends in addition to direct payments on other factors such as the level of production quotas and the money allocated to the development of rural life.
Läbirääkimiste edasine käik põllumajanduse peatükis aga sõltub lisaks otsetoetustele ka tootmiskvootidest ja maaelu toetusteks makstavast rahast.
The European Commission presented the Comprehensive Monitoring Reports on state of preparedness for EU membership of Estonia and other EU acceding countries on Wednesday, November 5.
Euroopa Komisjon avaldas täna, 5. novembril, viimased eduaruanded Eesti ja teiste Euroopa Liiduga liituvate riikide kohta.
The Commissions overall assessment of Estonia's economy is very good.
Komisjoni üldhinnang Eesti majandusele on väga hea.
Irrespective of a decrease in foreign demand, Estonia's economic indicators continue to be strong and its competitiveness has increased.
Hoolimata välisnõudluse langusest on Eesti majandusnäitajad jätkuvalt head ja konkurentsivõime kasvanud.
According to Kristiina Ojuland, Estonia has always put a great deal of emphasis on increasing its competitiveness.
Välisminister Kristiina Ojulandi väitel on Eesti alati suurt tähelepanu pööranud oma konkurentsivõime tõstmisele.
"We are happy that our efforts in this area have been successful.
"Meil on hea meel, et meie pingutused selles vallas on leidnud positiivset esile tõstmist.
Every competitive state in the EU strengthens the union as a whole," stressed Ojuland.
Iga konkurentsivõimeline riik Euroopa Liidus tugevdab liitu tervikuna," toonitas Ojuland.
Other notable achievements are the successful pension system reform and the intensification of the state's financial supervision.
Äramärkimist leiavad veel edukas pensionireform ja riigi finantsjärelvalve tõhustamine.
An active employment policy has substantially reduced unemployment.
Aktiivne tööhõivepoliitika on vähendanud oluliselt tööpuudust.
The restructuring of the oil shale sector has proceeded successfully, and is to be followed by the liberalisation of the energy market.
Põlevkivisektori restruktureerimine on edenenud jõudsalt, jätkata tuleb energiaturu liberaliseerimisega.
The foreign relations discussions were based first and foremost on issues pertaining to the Western Balkans.
Ülemkogu järelduste välissuhete arutelul oli kõne all ennekõike Lääne-Balkaniga seonduv.
Additionally, the strengthening of European neighbourhood policy towards the east and millenary development goals were also discussed.
Räägiti ka Euroopa naabruspoliitika idamõõtme tugevdamisest ning aastatuhande arengueesmärkidest.
The European Union foreign ministers agreed that the future of the Western Balkans is strongly tied to the European Union.
Euroopa Liidu välisministrid olid ühel meelel, et Lääne-Balkani tulevik on tihedalt seotud Euroopa Liiduga.
The European Council reaffirmed its conclusions regarding the region’s European outlook and welcomed dialog on the quick development of visa freedom with Montenegro, Serbia, Macedonia, Albania, and Bosnia and Herzegovina, to whom the European Commission recently presented road maps to visa freedom.
Euroopa Ülemkogu taaskinnitab oma lõppjäreldustes kogu regiooni Euroopa perspektiivi ning tervitab viisavabaduse dialoogi kiiret arengut Montenegro, Serbia, Makedoonia, Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviinaga, kellele Euroopa komisjon on nüüdseks esitanud viisavabaduse teekaardid.
“For the continuing development of the Western Balkans, in the scope of the European Union, the dissolution of visa fees for all the regions’ nations as well as the quick progression towards visa freedom are important,” said foreign minister Paet.
„Lääne-Balkani jätkuvaks lõimumiseks Euroopa Liiduga on oluline kõigi regiooni riikide viisalõivudest vabastamine ning kiire liikumine viisavabaduse suunal,” ütles välisminister Paet.
“Naturally, in order to achieve visa freedom with the EU, the countries must successfully fulfil all conditions and guidelines set forth by the road map,” added Paet.
„Loomulikult peavad riigid ELiga viisavabaduse saavutamiseks täitma edukalt kõik teekaartides sisalduvad suunised ja tingimused,” lisas Paet.
The council affirms its perspective on the conclusions of Macedonia’s accession negotiations, as the necessary conditions have been fulfilled.
Ülemkogu kinnitab oma lõppjäreldustes Makedoonia liitumisläbirääkimiste perspektiivi, kui selleks vajalikud tingimused on täidetud.
Similarly, a reasonable settlement needs to be reached with all parties with regards to the issue of Macedonia’s name.
Samuti tuleb leida kõiki osapooli rahuldav lahendus Makedoonia nimeküsimuses.
In its conclusions, the council also supported the joining of all European Union member states with the USA visa waiver program as soon as possible.
Ülemkogu lõppjäreldustes toetatakse kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide võimalikult kiiret ühinemist USA viisavabastusprogrammiga.
According to the Estonian Ministry of Foreign Affairs, the achievement of a quick agreement with the USA is necessary; similarly, the opportunity to continue bilateral negotiations is also important.
Eesti välisministri sõnul on vajalik kiire kokkuleppe saavutamine USAga, samuti on oluline võimalus jätkata kahepoolseid läbirääkimisi.
The European Council lauds the first European hearing on crimes committed by totalitarian regimes totalitarian regimes, referring to the framework decision on racism and xenophobia from 2007, and concurrently noted the need to continue with the process.
Euroopa Ülemkogu tervitab esimest totalitaarrežiimide toimepandud kuritegude avalikku kuulamist, viidates rassismi- ja ksenofoobia raamotsusele 2007. aastast, ning märgib samas vajadust selle protsessiga jätkata.
Today, 29 March, the European Court of Justice announced its decision regarding the emissions case C-505/09 P, ending a nearly five-year court case between Estonia and the European Commission.
Täna, 29. märtsil kuulutas Euroopa Kohus oma otsuse nn kasvuhoonegaaside kohtuasjas C-505/09 P, viies sellega lõpule pea viis aastat kestnud kohtuvaidluse Eesti ja Euroopa Komisjoni vahel.
The European Court of Justice is allowing the General Court’s decision in favour of Estonia to stand, rejecting the European Commission’s appeals.
Euroopa Kohus jätab jõusse Eestile soodsa Üldkohtu otsuse, lükates tagasi kõik komisjoni argumendid.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the Court asserts that the annual quota is to be decided by each member state.
Välisminister Urmas Paeti sõnul nendib kohus, et eraldatavate kvootide üldkoguse peab kindlaks määrama liikmesriik.
“The Commission can evaluate the allocation plans submitted by member states.
„Komisjonil on liikmesriigi esitatud jaotuskava hindamise pädevus.
However, the Commission does not have the competence to establish a ceiling for quotas,” said Paet.
Samas ei ole komisjonil pädevust määrata kindlaks eraldatavate saastekvootide ülempiiri,“ selgitas Paet.
The foreign minister added that this is an important victory for Estonia, as the European Court of Justice confirmed Estonia’s assertion that the Commission was acting beyond its competence.
Välisminister lisas, et tegemist on Eestile olulise kohtuvõiduga, milles Euroopa Kohus kinnitas Eesti väiteid komisjoni pädevuse piiride ületamise kohta.
The Court of Justice agrees with the decision of the General Court that of the demands Estonia mentioned in its 2007 suit, the 2007 decision of the European Commission regarding Estonia’s quota allowance scheme for 2008-2012 should be annulled.
Euroopa Kohus nõustub Üldkohtu otsusega, et vastavalt Eesti poolt 2007. aastal esitatud hagis väljatoodud nõuetele kuulus tühistamisele Euroopa Komisjoni 2007. aasta otsus Eesti kasvuhoonegaaside tasuta kvootide jaotuskava kohta perioodiks 2008−2012.
In the aforementioned decision, the Commission essentially determined a quota ceiling for Estonia of 12.7 million tons per year.
Kõnealuses otsuses oli komisjon Eestile sisuliselt ühepoolselt ette näinud tasuta saastekvootide ülempiiri 12,7 miljonit tonni aastas.