natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Urmas Paet signed the directive, pursuant to which the sum is to be allocated from the means earmarked for development and humanitarian aid in the Foreign Ministry’s budget.
Välisminister Urmas Paet kirjutas alla käskkirjale, mille kohaselt eraldatakse see summa välisministeeriumi eelarves arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
The money will be allocated to the UN High Commissioner for Refugees (UNHCR), who will distribute the aid to those in need.
Raha eraldatakse ÜRO Põgenike Ülemkomissarile (UNHCR), kes viib toetuse abivajajateni.
This year’s UNHCR programme for rendering assistance to Darfur estimates the volume of required aid to be 115 million US dollars.
UNHCRi käesoleva aasta programm Sudaani põgenike abistamiseks hindab vajatava abi suuruseks 115 miljonit USA dollarit.
The UNHCR is a UN subordinate organisation, which has significant experience in rendering assistance to refugees.
UNHCR on ÜRO allorganisatsioon, millel on põgenike abistamisel pikaajaline kogemus.
Estonia has in the form of voluntary contributions supported the activities of the UNCHR since 2000.
Eesti on vabatahtlike annetuste näol toetanud UNHCRi tegevust alates 2000. aastast.
Working breakfast of Saint Lucia Prime Minister Allen Chastanet, Foreign Minister Sarah Flood-Beaubrun, Member of Estonian Parliament Mart Nutt, Ambassador Margus Kolga
Saint Lucia peaminister Allen Chastanet, välisminister Sarah Flood-Beaubrun, Parlamendiliige Mart Nutt ja suursaadik Margus Kolga tööhommikusöögil
On 5-7 April, the Estonian delegation led by Member of the Parliament Mart Nutt visited Castries, the capital of Saint Lucia, holding meetings with local politicians and senior officials to introduce the key messages of Estonia’s UN Security Council campaign.
5.-7. aprillini viibis Eesti delegatsioon, mida juhib Riigikogu saadik Mart Nutt St Lucia pealinnas Castriesis, kus kohtuti kohalike poliitikute ja kõrgemate ametnikega, et tutvustada Eesti ÜRO julgeolekunõukogu kampaania seisukohti.
Furthermore, possibilities were explored to enliven bilateral cooperation between the two countries and opportunities for regional exchanges.
Ühtlasi uuriti võimalusi kahepoolse koostöö elavdamiseks nii kahepoolselt kui piirkondlikult.
The discussions revealed that greater inclusion of small states in global decision-making, particularly in the situation where the small states are not the key cause for security problems, but are the first ones affected by them, are the principal issues for St. Lucia.
Aruteludest koorus välja, et St Lucia jaoks on oluline väikeriikide suurem kaasatus üleilmsete küsimuste otsustamisse, eriti olukorras, kus väikeriigid ei ole peamised julgeolekuprobleemide tekitajad, kuid on need, kes esimesena nende mõjusid tunnetavad.
Climate change is an especially vivid example of such a topic that should be more widely addressed in the Security Council.
Kliimamuutused on selles kontekstis kujukas näide sellest, et tegemist on teemaga, mis peaks leidma laiemat käsitlemist ka julgeolekunõukogus.
During the last hurricane season some of the small island states suffered damages greater than their gross national product, and to assume that they would be able to return to the pre-catastrophe levels on their own, is simplified and unrealistic.
Viimaste orkaanidega kaotasid mõned piirkonna riigid kahjude läbi rohkem, kui on nende sisemajanduse koguprodukt ja eeldada, et looduskatastroofi eelsele tasemele on nad võimelised üksi jõudma, on lihtsustatud ja ebarealistlik.
Mart Nutt: „It was encouraging to hear that Estonia with its fast development and development favouring thinking is an example for other countries in the world.
Mart Nutt: „Julgustav oli kuulda, kuidas Eesti oma kiire arengu ja arengutsoodustava mõttemaailmaga on teistele maailma riikidele eeskujuks.
Hopefully we will be able to keep and justify this image“.
Loodetavasti suudame seda renomeed hoida ja õigustada.“
A day earlier the delegation held negotiations with the Permanent Secretary of the St. Lucia Ministry of External Affairs, Ambassador Elma Gene Isaac.
Päev varem pidas delegatsioon läbirääkimisi St Lucia välisministeeriumi kantsleri, suursaadik Elma Gene Isaac’iga.
The meeting focused on the issues of the United Nations Security Council and its future.
Kohtumisel keskenduti peamiselt ÜRO julgeolekunõukogu ja selle tuleviku küsimustele.
Both parties found that there is a need to raise the efficiency of the Council and it should focus more on preventive measures and be more pro-active to be actually able to avoid the eruption of some conflicts.
Mõlemad pooled arvasid, et nõukogu tegevuse tõhusus peab kasvama ning nõukogu peaks senisest rohkem pöörama tähelepanu ennetavatele meetmetele, olema oma tegevuses rohkem proaktiivsem, sest nii võib mõni konflikt saada juba eos ära hoitud.
It is also important for the small states to cooperate and coordinate more in the entire United Nations system, because only that would enable them to play an equal role with the big states.
Oluline oleks ka väikeriikide suurem koostöö ja seisukohtade koordineerimine kogu ÜRO süsteemis, sest ainult nii suudetaks täita suuremate riikidega sarnast rolli.
The delegation consisting of MP Mart Nutt, Ambassador Margus Kolga and diplomat Mari Tomingas will be next visiting the islands of St Vincent and the Grenadines.
Järgmisena külastab delegatsioon, kuhu kuuluvad Mart Nutt, suursaadik Margus Kolga ja diplomaat Mari Tomingas St Vincenti ja Grenadiini saari.
MP Mart Nutt meeting with the Prime Minister of Saint Vincent and the Grenadines Ralph Gonsalves
Riigikogu liige Mart Nutt kohtumisel Saint Vincenti ja Grenadiinide peaminister Ralph Gonsalvesega
Member of Estonian Parliament and Member of the President’s Advisory Council Mart Nutt, Ambassador Margus Kolga and diplomat Mari Tomingas continued their United Nations Security Council campaign visit in the Caribbean region with meetings in Saint Vincent and the Grenadines, and Dominica.
Riigikogu saadik ja Vabariigi Presidendi nõukoja liige Mart Nuti, suursaadik Margus Kolga ja diplomaat Mari Tominga ÜRO julgeolekunõukogu liikmesuse kampaania nimel ette võetud visiit Kariibimere piirkonda jätkus käesoleval nädalal Saint Vincentis ja Grenadiinidel ning Dominical.
Both countries are among the smaller ones in the region, but each country has a vote at the United Nations General Assembly elections.
Mõlemad riigid on piirkonna ühed väiksemad, kuid ÜRO peaassambleel hääletades on kummalgi üks hääl.
Both countries are concerned about the negative consequences of climate change, which threaten their sustainable development and the security of their people.
Mõlemad riigid on mures kliimamuutusest tulenevate negatiivsete mõjude pärast, mis seavad ohtu nende järjepideva arengu ja kodanike turvalisuse.
In Saint Vincent, the delegation met with Prime Minister Ralph Gonsalves and Permanent Secretary of the Ministry of Foreign Affairs, Trade and Commerce Mrs. Sandy Phillips-Peters.
St Vincentis kohtus delegatsioon peaminister Ralph Gonsalvese ja välisministeeriumi kantsler Sandy Phillips-Peters’iga.
Prime Minister Gonsalves, an experienced politician, has been head of government for the last 18 years, when his Unity Labour Party has won the elections.
Peaminister Gonsalves, pika kogemusega poliitik, on olnud ametis viimased 18 aastat, kui tema juhitud Ühtsuse Tööpartei on võitnud valimised.
During a three-hour meeting the interlocutors weighed the opportunities of small states to influence global issues, the importance of sustainable development and all countries’ responsibility to achieve that, as well as regional problems and challenges and the prospects of small states in securing the development and welfare of its people.
Kolmetunniseks veninud kohtumise jooksul vaagiti väikeriikide võimalusi maailmas, kestliku arengu kindlustamise olulisust ja kõikide riikide vastutust selle saavutamisel, piirkondlike probleeme ja väljakutseid ning väikese riigi võimalusi oma elanikkonna arengu ja heaolu tagamisel.
„For the people of a small developing state, but actually for all nations, education is the key for providing a more solid perspective to enhance one’s welfare in the future“, affirmed Mart Nutt.
„Väikese arengumaa rahvale, ent tegelikult kõikidele rahvastele, on haridus äärmiselt oluline ja hea haridus loob tugevama perspektiivi oma heaolu kasvatamiseks tulevikus“ tõdes Mart Nutt.
Additionally, Estonian delegation introduced to the Prime Minister the key messages of Estonia’s Security Council campaign as well as its experience in the area of e-government and digital services, and cooperation already carried out in the Caribbean region in this particular area.
Eesti delegatsioon tutvustas lisaks julgeolekunõukogu kampaania põhipunktidele Eesti kogemusi e valitsemise ja e teenuste valdkonnas ning koostööd, mida selles valdkonnas Kariibimere piirkonnas juba tehakse.
Deputy Foreign Minister of El Salvador Liduvina Magarín and Member of Estonian Parliament Mart Nutt
El Salvadori asevälisminister Liduvina Magarín ja riigikogu saadik Mart Nutt
Estonian delegation headed by Member of Parliament Mr. Mart Nutt finished its visit to the Caribbean and Central American countries in El Salvador on 20-21 June.
Eesti delegatsioon Riigikogu liikme Mart Nutt’i juhtimisel lõpetas oma Kesk-Ameerika visiidi El Salvadoris, kus viibiti 20.-21. juunini.
During the visit to El Salvador the delegation met with the President of the Salvadorian Parliament Dr. Norman Quijano, Deputy Foreign Minister Liduvina Magarín and Director of Communications and Digitalisation of the Presidential Administration Roberto Lorenzana.
Külastuse ajal kohtus delegatsioon El Salvadori parlamendi esimehe Dr. Norman Quijano, asevälisminister Liduvina Magaríni ja presidendi administratsiooni kommunikatsiooni- ja digitaliseerimise peadirektori Roberto Lorenzanaga.
At the time of the visit, El Salvador introduced to the wider public its first national Digital Strategy.
Visiidi ajal toimus ka El Salvadori e-riigi strateegia avalikkusele tutvustamise üritus.
The country has decided to use several digital solutions developed in Estonia, particularly the x-road platform, as a basis for its own national solutions.
El Salvador on otsustanud kasutada mitmeid Eestis väljatöötatud lahendusi, eelkõige X-teed oma riikliku platvormina.
At the meetings in El Salvador Mr. Mart Nutt introduced to his interlocutors Estonia’s activities in the United Nations and the country’s candidacy for the non-permanent seat of the United Nations Security Council.
Kohtumistel tutvustas delegatsiooni juht Mart Nutt Eesti tegevust ÜROs ja Eesti kandidatuuri julgeolekunõukogu mittealalise liikme kohale.
Additionally, it was discussed with the Salvadorian colleagues how to enliven bilateral cooperation, particularly in the area of e-government and e-services.
Lisaks kaaluti koos El Salvadori ametnikega koostöö perspektiive, seda eelkõige e-riigi ja e-teenuste valdkonnas.
With the President of the Parliament the political systems and parliamentary practices of both countries were introduced and the differences of presidential and parliamentary democracies were analysed, their merits and weaknesses weighed.
Kohtumisel parlamendi presidendiga tutvustati kummagi riigi poliitilisi süsteeme ning arutati parlamentaarse ja presidentaalse demokraatia erinevusi, nende tugevusi ja nõrkusi.
The representatives of El Salvador expressed gratitude to Estonia for its support to the development of their Digital Strategy and voiced hope that the hitherto friendly and successful cooperation will continue in the future.
El Salvadori esindajad tänasid Eestit panuse eest El Salvadori e-riigi strateegia koostamisse ja avaldasid lootust, et senini hästi ja produktiivselt toimunud koostöö leiab jätku ka tulevikus.
The Estonian experts will travel to the crisis region along with experts from the Nordic countries within the framework of International Humanitarian Partnership.
Eesti eksperdid sõidavad kriisipiirkonda Rahvusvahelise Humanitaarpartnerluse raames koos Põhjamaade ekspertidega.
Access to the disaster zone is also difficult.
Haitile lähetatud Euroopa Liidu hindamismeeskonnas on kuue riigi esindajad.
Haiti needs medical equipment, search and rescue technology, and means of communication.
Väga tugevas maavärinas kannatanud Haiti abistamiseks on asunud tegutsema kogu rahvusvaheline üldsus.
They are all in need of funds for procuring medicine, drinking water, tents, or other necessary supplies.
Nad kõik vajavad raha kas siis ravimite, joogivee, telkide või muu vajaliku hankimiseks.
In Estonia, donations are being collected by the Estonian Red Cross and the Estonian National Committee for UNICEF.
Eestis koguvad annetusi Eesti Punane Rist ja UNICEF Eesti Rahvuskomitee.
Estonian National Committee for UNICEF: SEB 10052039502009, subject “Haiti”
UNICEF Eesti Rahvuskomitee: SEB 10052039502009, märgusõna „Haiti“
“It makes applying for a visa simpler for travelers that live in countries where Estonia doesn’t have a representation,” said Paet.
Esindamine on seotud üksnes viisade väljastamisega ning muudele konsulaarteenustele leping ei laiene.
On Thursday, December 7, Estonia is going to open Honorary Consulate in Rønne, Bornholm Island.
Neljapäeval, 7. detsembril avatakse pidulikult Eesti aukonsulaat Rønnes Bornholmi saarel.
Estonian Honorary Consul in Rønne is Elon Studsgaard, who has jurisdiction over the Island of Bornholm.
Eesti aukonsul Rønnes on Elon Studsgaard, kelle tegevuspiirkond on Bornholmi saar.
The Honorary Consulate is opened by Estonian Ambassador in Denmark Jüri Kahn.
Aukonsulaadi avab Eesti suursaadik Taanis Jüri Kahn.
Governor of Bornholm Knud Andersen and the representatives of the seven biggest islands of the Baltic Sea - Åland, Bornholm, Gotland, Hiiumaa, Rügen, Saaremaa and Öland.
Avamisel viibivad veel Bornholmi maavanem Knud Andersen ning Läänemere seitsme suurema saare - Ahvenamaa, Bornholm, Gotland, Hiiumaa, Rügen, Saaremaa ja Öland - esindajad.
The Honorary Honsulate in Bornholm is situated on the address Vesthavsnej 4, 3700 Rønne, Denmark, telephone +45 56 95 09 61 and fax +45 56 95 36 02.
Aukonsulaat Bornholmil asub aadressil Vesthavnsvej 4, 3700 Rønne, Taani, telefon +45 56 95 09 61 ja faks +45 56 95 36 02.
Honorary Consul Elon Studsgaard was born in Rønne, in 1943, he is married and has two daughters.
Aukonsul Elon Studsgaard on sündinud 1943. aastal Rønnes, ta on abielus ja kahe tütre isa.
Estonian Honorary Consul is the owner and director of an international transport company Bech-Hansen & Studsgaard Ltd.
Eesti aukonsul on rahvusvahelise transpordifirma Bech-Hansen & Studsgaard A/S omanik ja direktor.
The need for a consulate in Bornholm developed during the long-temed co-operation between Estonia and Denmark.
Vajadus konsulaadi järele Bornholmil on välja kujunenud pikaajalise Eesti-Taani koostöö käigus.
High Commissioner on National Minorities of the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE)
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) vähemusrahvuste ülemvolinik
Today marks the launch of the “Tallinn Guidelines on National Minorities and the Media in the Digital Age”- issued by my Institution, the OSCE High Commissioner on National Minorities.
Täna avaldatakse juhised „Rahvusvähemused ja meedia digitaalajastul“ ehk Tallinna juhised, mille on andnud välja minu organisatsioon – OSCE vähemusrahvuste ülemvoliniku (HCNM) büroo.
In recent years, fundamental transformations have taken place in the media landscape.
Viimastel aastatel on meediamaastikul toimunud põhjapanevad muutused.
New technologies have enriched the media, with a proliferation of diverse platforms, alongside the more traditional outlets.
Uued tehnoloogiad on meediat rikastanud ning lisaks tavapärasematele väljunditele on tekkinud hulgaliselt erinevaid platvorme.
That has meant enhanced opportunities to access an abundance of diverse content, including content produced in other countries, and increased tools for individualized and interactive participation in the public debate.
Tänu sellele on kergem tarbida suures mahus mitmekesist sisu, sh teistes riikides toodetud sisu, ning avalikes aruteludes individuaalselt ja interaktiivselt osalemiseks on olemas paremad võimalused.
I see media, especially in its modern form, as a mirror of society and an agent and accelerator of change.
Mina näen meediat – eriti selle tänapäevasel kujul – ühiskonna peeglina ning muutuste mõjuri ja kiirendina.
In the past decade, its ability to divulgate information and reach and connect people has been exponentially amplified, and so has its potential to defuse or, alternatively, ignite conflict.
Viimase kümnendi jooksul on hüppeliselt kasvanud meedia võime teavet avaldada ning inimesteni jõuda ja neid ühendada, sama on juhtunud ka meedia võimega konflikte lahendada või hoopis algatada.
This is particularly relevant to diverse societies, where the likelihood of identity-related divisions being exploited domestically or externally is often higher than in ethnically homogeneous contexts.
See on eriti aktuaalne mitmekesistes ühiskondades, kus on etniliselt homogeense keskkonnaga võrreldes sageli tõenäolisem, et riigi sees või sellest väljaspool kasutatakse ära identiteedipõhiseid lahkhelisid.
In diverse societies, where minorities and majorities live side-by-side, the media can offer all groups in society enhanced opportunities to shape identities and explore viewpoints.
Kõrvuti elavate vähemustega mitmekesistes ühiskondades võib meedia pakkuda ühiskonnarühmadele paremaid võimalusi identiteetide kujundamiseks ja vaatenurkadega tutvumiseks.
As media increasingly transcends borders, minorities can easily form transnational networks.
Kuna meedia levik ulatub üha sagedamini üle riigipiiride, võivad vähemused hõlpsasti moodustada piiriüleseid võrgustikke.
Regrettably, however, the media also carries risks for peace and stability.
Kahjuks võib meediaga kaasneda ka rahu ja stabiilsuse ohtu seadmine.
Transitional networks involving minorities spread across various States have the potential to interfere in, and possibly damage, bilateral relations.
Mitme riigi vähemusi hõlmavad võrgustikud võivad kahepoolsetesse suhetesse sekkuda ja neid ka kahjustada.
The new media carries the risk of political manipulation, and minorities can be instrumentalised.
Uue meediaga kaasneb poliitiliste manipulatsioonide oht ning seejuures võidakse ära kasutada rahvusvähemusi.
A rise in inflammatory language in the political discourse globally is translating in the spread of xenophobic and racist language.
Kõikjal maailmas poliitilistes aruteludes sagenenud vihaõhutamise tagajärg on ksenofoobia ja rassistliku kõnepruugi levik.
The new minorities emerged as a result of the recent immigration wave are an easy target.
Hiljutise rändelaine tulemusel tekkinud uued rahvusvähemused on kerge sihtmärk.
States have a responsibility and an interest to ensure that the media and the opportunities it offers are used in a way that minimizes these risks, and rather catalyzes the integration of diverse societies.
Riikide kohustus ja huvi on tagada, et meediat ja selle pakutud võimalusi kasutataks viisil, millega selliseid riske minimeeritakse, ning pigem ergutatakse mitmekesiste ühiskonda integreerumist.
A society that is fully integrated, where different groups live together in mutual respect and tolerance, is a society that is resilient to conflict.
Täielikult lõimunud ühiskond, kus erinevad rühmad elavad koos vastastikuse austuse ja sallivuse vaimus, on ühiskond, mis suudab panna vastu konfliktidele.
The “Tallinn Guidelines on National Minorities and the Media in the Digital Age”, which I will be presenting together with President Kaljulaid, give States concrete and comprehensive policy advice on how to use media as a powerful tool of conflict prevention and societal integration.
Uutes juhistes „Rahvusvähemused ja meedia digitaalajastul“, mida ma esitlen koos president Kersti Kaljulaidiga, antakse riikidele konkreetseid ja kõikehõlmavaid poliitikaalaseid nõuandeid, kuidas kasutada meediat võimsa konfliktide ennetamise ja ühiskonna integreerimise vahendina.
The recipe is a mix of multilingualism reflecting the linguistic diversity in society; participation of various groups in media content production and delivery; and restraint by States in their interference in other countries’ affairs.
Lahendus koosneb mitmest tegurist, nagu ühiskonna keelelist mitmekesisust hõlmav mitmekeelsus, erinevate rühmade osalemine meediasisu tootmises ja edastamises ning riikide hoidumine teiste riikide siseasjadesse sekkumisest.
Tallinn has lent its name to these Guidelines.
Need juhised on saanud nime Tallinna järgi.
The “Tallinn Guidelines” are a tribute to Estonia as an innovator, user and promoter of digital technologies, but also as a multi-ethnic society that continues to face and address divisions along identity lines.
Tallinna juhised on austusavaldus Eestile kui digitehnoloogia uuendajale, kasutajale ja edendajale, aga ka mitmerahvuselisele ühiskonnale, mis jätkuvalt tegeleb ühiskonnas valitsevate identiteedipõhiste erimeelsuste lahendamisega.
The steps that Estonia has taken in this context, including the establishment of a television channel offering a common space for minorities and majority, should be capitalized on to further advance social integration and cohesion.
Eesti on selles vallas astunud mitmeid samme, näiteks luues telekanali, mis annab ühise ruumi vähemustele ja enamusrahvusele, ning neid tuleks sotsiaalse integratsiooni ja sidususe edendamisel veelgi tõhusamini kasutada.
This would also constitute an opportunity to showcase a successful model to other countries.
Ühtlasi võimaldaks see näidata edukat mudelit ka teistele riikidele.
The High Commissioner on National Minorities “Tallinn Guidelines on National Minorities and the Media in the Digital Age” are available at https://www.osce.org/hcnm/tallinn-guidelines
OSCE vähemusrahvuste ülemvoliniku (HCNM) juhiseid „Rahvusvähemused ja meedia digitaalajastul“ võib lugeda aadressil https://www.osce.org/hcnm/tallinn-guidelines
Tomorrow, on December 10, Foreign Minister Kaljurand will meet with Hungarian Foreign Minister Péter Szijjártó who is arriving on a visit to Estonia.
Homme, 10. detsembril kohtub välisminister Marina Kaljurand Eestisse visiidile saabuva Ungari välisministri Péter Szijjártóga.
Topics to be covered at their meeting will be current international issues, including those related to migration and the situation in Ukraine and Syria.
Kohtumisel tulevad kõne alla aktuaalsed rahvusvahelised küsimused, sealhulgas rändega seonduv ning olukord Ukrainas ja Süürias.
They will also discuss preparations for the NATO Summit in Warsaw and the current state of the Eastern Partnership and relations with Russia.
Samuti räägitakse NATO Varssavi tippkohtumise ettevalmistustest ning arutatakse Idapartnerluse hetkeseisu ja suhteid Venemaaga.
In addition, Foreign Minister Szijjártó will meet with Prime Minister Taavi Rõivas and members of the Riigikogu.
Välisminister Szijjártó kohtub veel peaminister Taavi Rõivase ning Riigikogu liikmetega.
Szijjártó will also visit the Estonian Chamber of Commerce and Industry and the E-Estonia Showroom.
Szijjártó külastab ka Kaubandus- ja Tööstuskoda ja e-Eesti esitluskeskust.
Foreign Minister Kaljurand and Foreign Minister Szijjártó will participate at the annual human rights conference “Human Rights in Changing Times” on Thursday.
Lisaks osalevad välisminister Kaljurand ja välisminister Szijjártó neljapäeval inimõiguste aastakonverentsil „Inimõigused muutuvas ajas”.
More information on the conference: http://aastakonverents.eihr.ee/
Rohkem infot konverentsi kohta: http://aastakonverents.eihr.ee/
Thursday, December 10
Neljapäev, 10. detsember
9.10 Meeting of Foreign Minister Marina Kaljurand and Hungarian Foreign Minister Péter Szijjártó
9.10 Välisminister Marina Kaljuranna ja Ungari välisministri Péter Szijjártó kohtumine
(Ministry of Foreign Affairs, via the visitor’s entrance at Lauteri 2)
(välisministeerium, sissepääs külalispääslast Lauteri 2)
Photos and the opportunity to ask the Ministers questions
Pildistamine ja võimalus ministritele küsimusi esitada
Language: Estonian and English
Keel: eesti ja inglise
Journalists, photographers and camera operators are please asked to arrive no later than 8:55
Ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume kohal olla hiljemalt kell 8.55