natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For more information on Estonian development co-operation projects see Foreign Ministry’s home page at: http://www.vm.ee/est/kat_425/
Rohkem informatsiooni Eesti arengukoostöö projektidest on saadaval välisministeeriumi kodulehel aadressil: http://www.vm.ee/est/kat_425/
The Estonian Foreign Ministry allocated 591,000 kroons for the support of the development cooperation awareness project “Terveilm”.
Välisministeerium eraldas arengukoostöö teavitusprojekti „Terveilm” toetuseks 591 000 krooni.
The goal of “Terveilm”, a project of the Estonian Roundtable for Development Cooperation, is to gather and distribute consistent information about development cooperation in Estonian.
MTÜ Arengukoostöö Ümarlaua projekti „Terveilm” eesmärk on kvaliteetse ja järjepideva eestikeelse arengukoostöö alase informatsiooni kogumine ning levitamine.
Central focus is on making information more accessible as well as constantly updating news and opinions on the website terveilm.net.
Tähelepanu keskpunktis on teabe kättesaadavuse suurendamine ning uudiste ja arvamuste pidev uuendamine terveilm.net kodulehel.
There are also plans to compile materials in Estonian that contain information about the EU’s development cooperation policies.
Samuti on plaanis koostada eestikeelseid materjale, mis sisaldavad informatsiooni Euroopa Liidu arengukoostöö poliitikast.
Those who do not start their own businesses will still have an easier time finding paid work.
Samuti võimaldab see luua ACKU unikaalsele dokumentide kollektsioonile vajalikke hoiutingimusi.
While meeting with director of the Black Nights Film Festival Tiina Lokk, Foreign Minister Urmas Paet talked about co-operation opportunities for introducing Estonian culture and film.
Välisminister Urmas Paet kõneles Pimedate Ööde Filmifestivali peakorraldaja Tiina Lokiga kohtudes koostöövõimalustest Eesti kultuuri ja filmielu tutvustamisel.
Foreign Minister Paet stated that the Black Nights Film Festival (PÖFF), which will take place for the 14th time this year, is expanding its scope, and in addition to the main programme and sub-festivals the “Black Market” film market will also take place.
Välisminister Paeti sõnul on tänavu juba 14. korda toimuv Pimedate Ööde Filmifestival laiendamas oma haaret ja lisaks põhiprogrammile ning alafestivalidele toimub ka filmiturg „Black Market“.
“The film market will be a suitable place for the Foreign Ministry’s development co-operation partners, for example Georgia, Moldova and Ukraine, as well as other Eastern European, Southern Caucasian and Central Asian nations to have an opportunity to introduce their film productions more widely.
„Filmiturg on igati sobiv koht, kus ka välisministeeriumi arengukoostöö sihtriigid, näiteks Gruusia, Moldova ja Ukraina, aga ka teised Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia riigid saavad võimaluse oma filmitoodangut laiemalt tutvustada.
For this reason the Foreign Ministry decided to provide support for the organisation of the event,” said Paet, adding that supporting the participation of films and filmmakers in the film market will provide an opportunity to intensify co-operation between developing film industries in Europe in the long run.
Sellest tulenevalt otsustas välisministeerium ürituse korraldamisele ka omaltpoolt toeks olla,” ütles Paet ja lisas, et filmide ning filmitegijate osalemise toetamine filmiturul annab võimaluse tihendada arenevate filmiturgude koostööd Euroopaga ka pikemas perspektiivis.
“It is important that we use every opportunity for artists to show their creations and thereby show Estonia to the world,” he noted.
„On oluline, et kasutaksime kõiki võimalusi, kus loomeinimesed saavad oma loomingut ja seeläbi ka Eestit maailmas näidata,” märkis ta.
The Foreign Ministry has allocated 19 608 euros to support a project of Humana Estonia that aims to increase the number of topics related to global and development education that are taught in Estonian schools.
Välisministeerium eraldas 19 608 eurot ühenduse Humana Estonia projektile, millega suurendatakse Eesti haridusasutustes maailmaharidusega seotud teemade käsitlemist.
The project will include the teaching of the principles of global and development education as early as pre-school, with the goal of cultivating a feeling of solidarity in children and expanding their worldview.
Projektiga hõlmatakse maailmahariduse põhimõtted juba koolieelsesse õppetöösse eemärgiga kasvatada laste solidaarsustunnet ning avardada nende maailmapilti.
Foreign Minister Urmas Paet stated that an interest in the cultures, religions, and customs of other countries helps people to better understand their place in the world.
Välisminister Urmas Paeti sõnul aitab huvitumine teiste riikide kultuurist, religioonist ja mujal valitsevatest tavadest paremini mõista igaühel enda kohta maailmas.
“This is why it is important to grant more attention to global education in Estonia,” he added.
"Seetõttu on oluline ka Eestis maailmaharidusele senisest rohkem tähelepanu pöörata," lisas ta.
The Humana Estonia project will introduce the principles and values of global education to primary school instructors and university students that are studying to become primary school teachers.
Humana Eesti projektiga tutvustatakse maailmahariduse põhimõtteid ja väärtusi alghariduse praktikutele ning tudengitele, kes õpivad alushariduse pedagoogideks.
The projects will also be geared towards professors who could tie global education themes into their lectures and seminars.
Lisaks on projekt suunatud ka õppejõududele, kes lülitaksid maailmahariduse teemad oma loengu- ja seminarisarjadesse.
Global education is a learning process in which the principal values are solidarity, equality, inclusion, and co-operation.
Maailmaharidus on õppimisprotsess, mille põhiväärtused on solidaarsus, võrdsus, kaasamine ja koostöö.
June 2011 - 0:00
Juuni 2011 - 0:00
Estonia has been supporting international organizations with charitable donations since 1996.
Humanitaarabiga tegelevaid rahvusvahelisi organisatsioone on Eesti toetanud vabatahtlike rahaliste annetustega alates 1996. aastast.
According to the estimates by international organizations, at present every eighth Iraqi is a refugee.
Rahvusvaheliste organisatsioonide hinnangul on praegu iga kaheksas iraaklane pagulane.
The refugees have a limited possibility of using medical aid and the majority of children lack the possibility to go school.
Pagulastel on piiratud meditsiiniabi kasutusvõimalus ning lastel puudub enamasti võimalus koolis käia.
There is also an urgent need for creating temporary asylums.
Suur puudus on ajutistest varjupaikadest.
Earlier, Estonia has supported the alleviation of Iraq’s humanitarian crisis through the International Committee of the Red Cross (ICRC), the United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) and through the United Nations Children’s Fund (UNICEF).
Varem on Eesti toetanud Iraagi humanitaarkriisi leevendamist Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC), ÜRO Humanitaarabi Koordineerimise büroo (OCHA) ja ÜRO Lastefondi (UNICEF) kaudu.
Foreign Minister Urmas Paet signed a directive according to which 670 250 kroons will be allocated from funds earmarked in the Foreign Ministry budget for development and humanitarian assistance for the short term training of the Ukrainian, Moldovan and Georgian young diplomats and civil servants and for the apprentices scholarships to the Ukrainian professors.
Välisminister Urmas Paet allkirjastas käskkirja, millega välisministeerium eraldab arengu- ja humanitaarabiks ette nähtud vahenditest 670 250 krooni Ukraina, Moldova ja Gruusia noorte diplomaatide ja riigiametnike lühikoolitusteks ning õppejõudude stažeerimisstipendiumiteks.
According to Foreign Minister Urmas Paet Estonian help is needed because in Ukraine, Georgia and Moldova there is a shortage of civil servants who have good knowledge in the subject-field of European Union.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti abi vaja, sest Ukrainas, Gruusias ja Moldovas on puudus Euroopa Liidu temaatikat valdavatest ametnikest.
“Many young specialists who have basic knowledge about EU and NATO work in public offices, but they need more thorough information about the nature of integration, about the logics of integration process and about the co-operation methods with candidate and member states,” Paet said.
„Riigiametites töötab palju noori spetsialiste, kellel on Euroopa Liidu ja NATO alased baasteadmised, kuid kes vajavad süvendatud lisateadmisi integratsiooni olemusest, laienemisprotsessi loogikast ning koostöömeetoditest kandidaat- ja liikmesriikidega,” ütles Paet.
The volume of funds earmarked for development and humanitarian assistance in the Foreign Ministry budget is 23 million kroons in 2007.
Arengu- ja humanitaarabivahendite maht välisministeeriumi eelarves on 2007. aastal 23 miljonit krooni.
Ambassador Toomas Kukk and president of Slovakia Andrej Kiska
Suursaadik Toomas Kukk ja Slovakkia president Andrej Kiska
Estonia’s new Ambassador to Slovakia Toomas Kukk presented his credentials to President Andrej Kiska in Bratislava.
Eesti uus suursaadik Slovakkias Toomas Kukk andis Bratislavas üle volikirja president Andrej Kiskale.
The Ambassador resides in Vienna.
Suursaadik resideerib Viinis.
The meeting also focused on topical foreign policy issues and Slovakia’s upcoming OSCE Chairmanship.
Kohtumisel arutati ka mitmeid päevakajalisi välispoliitilisi küsimusi ning räägiti Slovakkia algavast eesistumisest OSCE-s.
Ambassador Toomas Kukk has worked at the Ministry of Foreign Affairs since 1995.
Toomas Kukk töötab välisministeeriumis aastast 1995.
Photographs: https://flic.kr/s/aHsmx2d2kG
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmx2d2kG
The Foreign Ministry set aside 561,250 kroons for training young Ukrainian scholars.
Välisministeerium eraldas 561 250 krooni Ukraina noorteadlaste koolitamiseks.
The sum is being allocated from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget.
Summa tuleb välisministeeriumi arengu-ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
Foreign Minister Urmas Paet feels it is essential to contribute to higher education and research in our development co-operation partner countries.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on oluline panustada meie arengukoostöö partnerriikide kõrgharidusse ja teadusesse.
“The primary emphasis is on increasing the capabilities of young scholars in our partner countries,” said the foreign minister.
„Projekti põhirõhk on suunatud partnerriigi noorteadlaste ettevõtlikkuse tõstmisele,” sõnas välisminister.
“We have a good opportunity to expand the horizons of young Ukrainian academics and modernise their higher education and science landscape,” Paet added.
„Meil on hea võimalus laiendada Ukraina noorte akadeemikute silmaringi ning kaasajastada riigi kõrgharidus- ja teadusmaastikku,” lisas Paet.
During the course of the project, a preliminary study will be carried out to determine the needs and expectations of young Ukrainian scholars in two areas—co-operation in larger scientific ventures and skills for directing scientific research.
Projekti käigus viiakse läbi eeluuring kaardistamaks Ukraina noorteadlaste vajadusi ja ootusi kahes valdkonnas: koostöö teadusmahukate ettevõtetega ning teadusuuringute juhtimisoskused.
Our foreign partners will also be introduced to Estonia’s research and development institutions and Estonia’s experiences with gaining skills for leading research.
Lisaks tutvustatakse välispartneritele Eesti teadus- ja arendusasutusi ning Eesti kogemusi teadusuuringute juhtimisoskustest.
A dialogue will also be initiated between our partner nation’s post-graduate students, its universities and research-development institutions, research-heavy enterprises, and the state.
Samuti käivitatakse dialoog partnerriigi doktorantide, ülikoolide ja teadus-arendusasutuste, riigi ning teadmismahukate ettevõtete vahel.
The anticipated outcome of the project is that participants will develop skills that will enable them to lead independent projects in both universities and in the private sector.
Lõpptulemusena nähakse koolitusel osalejate vastavate oskuste arenemist, mis võimaldaks iseseisvate projektide juhtimist nii ülikoolides kui ka ärisektoris.
At least 30 post-graduate students will be participating in the study.
Koolitustele kaastakse vähemalt 30 doktoranti Ukrainast.
Foreign Ministry Undersecretary Marten Kokk opened the Estonian Honorary Consulate in Odense in the Kingdom of Denmark on Tuesday, 15 September.
Teisipäeval, 15. septembril avas välisministeeriumi kantsler Marten Kokk Eesti aukonsulaadi Taani Kuningriigis Odenses.
“Honorary consuls play an important role in the promotion of political, economic, cultural, educational, and other relations.
„Aukonsulitel on oluline roll poliitika-, majanduse-, kultuuri-, haridus- ja teiste oluliste valdkondade edendamisel.
They also help Estonian citizens by providing consular aid and services,” Kokk noted.
Samuti on nad Eesti kodanikele abiks konsulaarabi ja -teenuste võimaldamisel,” märkis Kokk.
Undersecretary Kokk expressed hope that the opening of a new honorary consulate would help to strengthen ties between Estonia and Denmark even more.
Kantsler Kokk avaldas ka lootust, et uue aukonsulaadi avamine aitab veelgi tihendada Eesti ja Taani vahelisi suhteid.
“Estonia’s new honorary consul would like help intensify economic and business contacts between Estonia and Denmark and make Danish entrepreneurs more aware of opportunities to establish business contacts with Estonian businesses,” said Kokk.
„Eesti uus aukonsul soovib kaasa aidata Eesti ja Taani vaheliste majandus- ja ärikontaktide tihendamisele ning tõsta Taani ettevõtjate teadlikkust Eesti ettevõtetega ärisidemete sõlmimise võimalustest,“ ütles Kokk.
The honorary consulate can be reached by phone at +45 66 11 18 11, by fax at +45 66 11 18 82, or by email at bs@juliana.com.
Aukonsulaadiga saab ühendust telefonil +45 66 11 18 11, faksil +45 66 11 18 82 või e-posti aadressil: bs@juliana.com
He has been the owner of the company since 1982.
1982. aastast on ta sama firma omanik.
The honorary consul speaks Danish, English and German.
Aukonsul räägib taani, inglise ja saksa keelt.
There are currently six Estonian honorary consuls in Denmark:
Hetkel tegutseb Taanis kuus Eesti aukonsulit:
Additional information about Estonia’s honorary consuls:
Lisainfot Eestil aukonsulaatide kohta:
The information provided by US authorities about the alleged involvement of Iranian authorities in a plot to assassinate the Ambassador of Saudi Arabia in Washington D.C. is appalling.
USA poolt edastatud teave Iraani võimude seotusest vandenõuga mõrvata Saudi Araabia suursaadik USAs tekitab sügava nördimuse.
Economic matters were the primary topic in the meeting with Prime Minister Karim Massimov.
Kohtumisel peaminister Karim Massimoviga olid peamiselt kõne all majandusteemad.
The Kazakhstani Prime Minister expressed his country’s keen interest in co-operating with Estonia in the information technology and transit sectors.
Kasahstani peaminister väljendas riigi elavat huvi koostööks Eestiga infotehnoloogia ja transiidi valdkondades.
Paet stated that both Estonia and Kazakhstan are interested in direct co-operation among entrepreneurs.
Paeti sõnul on Eesti ja Kasahstani huvi ettevõtjate otsene omavaheline koostöö.
“A good example of co-operation between Estonian and Kazakhstani entrepreneurs is the existent and functioning joint postal company Elektronpost.kz.
„Hea näide Eesti ja Kasahstani ettevõtjate koostööst on juba toimiv riikide postiettevõtete ühisfirma Elektronpost.kz.
Kazakhstan is also interested in Estonia’s experiences in structuring an e-government,” said Urmas Paet following the meeting.
Kasahstan huvitub Eesti kogemusest ka e-valitsuse ülesehitusel,“ ütles Urmas Paet kohtumise järel.
“At the same time, both Estonia and Kazakhstan are concerned about Russia’s increased railroad tariffs towards the Baltic States,” Paet noted, adding that in order to further develop economic co-operation, Estonia and its Chamber of Commerce and Industry would like to organise a business seminar next year in Almaty.
„Samas teevad transiidivaldkonnas Kasahstanile ja ka Eestile muret Venemaa kõrgendatud raudteetariifid Balti riikide suunal,“ märkis ta ja lisas, et majanduskoostöö arendamiseks soovib Eesti järgmisel aastal ühiselt Kaubandus-Tööstuskojaga korraldada äriseminari Almatõs.
In his meeting with Paet, Kazakhstani Foreign Minister Marat Tazhin emphasised that Kazakhstan is seeking alternatives for the export of gas and oil and is still prepared to discuss participation in the creation of a Trans-Caspian Gas Pipeline.
Kasahstani välisminister Marat Tazhin rõhutas kohtumisel Paetiga, et Kasahstan otsib alternatiive nafta ja gaasi ekspordile ja on jätkuvalt valmis arutama osalemist Trans-Kaspia gaasiühenduse loomises.
Kazakhstan also hopes to join the World Trade Organisation (WTO) next year.
Ka loodab Kasahstan järgmisel aastal liituda Maailma Kaubandusorganisatsiooni WTOga.
In addition, Foreign Minister Tazhin talked about Kazakhstan’s preparations for its Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) presidency in 2010.
Välisminister Tazhin tutvustas ühtlasi ettevalmistusi Kasahstani eesistumiseks 2010. aastal Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsioonis OSCEs.
“Your presidency will draw Europe’s attention to the development of Central Asian nations as a whole,” said Urmas Paet.
„Eesistumine suurendab Euroopa tähelepanu Kesk-Aasia riikide arengutele tervikuna,“ ütles Urmas Paet.
In the meeting with his Kazakhstani colleague, Foreign Minister Paet also discussed the nations’ contributions to the building up of Afghanistan.
Kohtumisel Kasahstani kolleegiga olid välisminister Paetil kõneks ka riikide panustamine Afganistani ülesehitusse.
Another topic broached by Paet with his Kazakhstani colleague was the requirement for travellers, including Estonian citizens, to register themselves within five days of arriving in Kazakhstan.
Paet tõstatas kohtumisel Kasahstani kolleegiga küsimuse ka Eesti kodanikele kehtivast nõudest, mis näeb ette vajaduse reisimisel Kasahstani registreerida end viie päeva jooksul riiki saabumisest.
“Hopefully Kazakhstan is ready to change the registration requirement for Estonian citizens,” Paet said at the meeting.
„Loodetavasti on Kasahstan valmis muutma registreerimisnõuet Eesti kodanike suhtes,“ ütles Paet kohtumisel.
To ratify, pursuant to Art.
sõlmimisega seotud tegevused lõppenud.
The rights of women and girls must not be forgotten during this process,” Paet stated.
Viimaste aastate abiprojektid Afganistani on aga suunatud sealsete naiste tervishoiualaste teadmiste parandamisele ja haridusele.
November 2010 - 0:00
September 2010 - 0:00
Friday, 27 April - Foreign Minister Urmas Paet attending the NATO Foreign Ministers meeting in Oslo thanked Latvia and Lithuania for their backing.
Reedel, 27. aprillil tänas Oslos NATO välisministrite mitteametlikul kohtumisel viibiv välisminister Urmas Paet Lätit ja Leedut toetuse eest.
“We are very thankful for the understanding and support of our neighbours,” said Paet.
„Me oleme väga tänulikud oma naaberriikidele mõistmise ja toetuse eest,” ütles Paet.
“The events in Tallinn confirm that it is not a question of respecting and protecting the memories of those who fell during World War II, but this is instead used as an excuse to act destructively,” he added.
„Tallinnas toimunu tõestab ilmekalt, et küsimus pole Teises maailmasõjas langenute mälestuse austamises ja kaitsmises, vaid see oli lihtsalt ettekääne enda välja elamiseks,” lisas ta.
Foreign Minster Urmas Paet briefed the European Union Presidency’s German Foreign Minister Frank-Walter Steinmeier on the actions of the Estonian government and the events from Tallinn last night.
Välisminister Urmas Paet andis Eesti valitsuse tegevusest ja eile öösel Tallinnas toimunust ka ülevaate Euroopa Liidu eesistuja Saksamaa välisministrile Frank-Walter Steinmeierile.
In her address the foreign minister focused on two aspects -- on what has been achieved during the last half year and what still needs to be done to ensure the security of the state and the people, and for the protection and promotion of our economic interests.
Oma ettekandes keskendus välisminister kahele aspektile - mida on viimase poolaasta jooksul saavutatud ning mida on vaja teha edasi riigi ja rahva julgeoleku tagamiseks ning majanduslike huvide kaitseks ja edendamiseks.
With regard to the developments concerning NATO, the foreign minister said that during the eight months since the last foreign policy discussion, NATO enlargement progress has developed favourably and become more concrete -- the final decision concerning which states will be invited to join will probably be made immediately before the Prague summit on November 21-22.
NATO suunal toimunud arenguid puudutades ütles välisminister, et eelmisest välispoliitika arutelust möödunud kaheksa kuu jooksul on NATO laienemisprotsess jõudsalt edasi liikunud ja täpsustunud - lõplik otsus liitumiskutse saavate riikide osas tehakse eeldatavasti vahetult enne Praha tippkohtumist 21-22.novembril.
She added that the accession negotiations following the invitations are scheduled to be concluded with the signing of the accession protocols at the NATO Foreign Ministers’ meeting in spring 2003, followed by the ratification process in the member states lasting presumably one to one and a half years.
Ta lisas, et liitumiskutsele järgnevad läbirääkimised on kavas lõpetada liitumisprotokollide allakirjutamisega 2003.a. kevadisel välisministrite kohtumisel, millele järgneb aasta kuni poolteist kestev ratifitseerimisprotsess liikmesriikides.
Here Foreign Minister Ojuland stressed the fact that by preparing for NATO accession, Estonia is carrying out defence reforms that we should, at any rate, undertake.
Siinkohal rõhutas välisminister Ojuland, et valmistudes liitumiseks NATOga teostab Eesti oma riigikaitses reforme, mida tuleks teha igal juhul.
"The modernising and rationalising of our defence forces is inevitable.
"Meie kaitsejõudude moderniseerimine on paratamatu.
The preparations for joining NATO are only speeding up and simplifying this process," said the minister.
Ettevalmistused liitumiseks NATOga ainult kiirendavad ja lihtsustavad seda protsessi," ütles minister.
In the context of NATO enlargement the foreign minister also addressed the Alliance’s relations with Russia.
NATO laienemise kontekstis puudutas välisminister ka alliansi suhteid Venemaaga.
"Estonia fully supports the positive adjustment of Russian and NATO relations", minister Ojuland remarked.
"Eesti toetab täielikult Venemaa ja NATO suhete positiivset reguleerimist," märkis minister Ojuland.
In her speech the foreign minister also mentioned Estonia's support to the further development of the European Security and Defence Policy and to the implementation of the European Union's anti-terrorism measures.
Oma kõnes mainis välisminister ka Eesti toetust Euroopa ühise julgeoleku- ning kaitsepoliitika edasiarendamisele ning Euroopa Liidu kehtestatud terrorismivastaste meetmete rakendamisele.
"Estonia has ratified all international conventions dealing with the fight against terrorism and has enacted measures for fulfilling the UN Security Council's appropriate resolutions", the foreign minister stated.
“Eesti on ratifitseerinud kõik terrorismi vastu võitlemist käsitlevad rahvusvahelised konventsioonid ning rakendanud abinõud ÜRO Julgeolekunõukogu vastavate resolutsioonide täitmiseks,” märkis välisminister.
With regard to the accession to the European Union the foreign minister stressed the Government's clear aim of concluding the accession negotiations by the end of the year, so that Estonia would be able to join the European Union at the beginning of 2004.
Euroopa Liiduga liitumist käsitledes rõhutas välisminister Ojuland valitsuse selget sihti lõpetada liitumisläbirääkimised aasta lõpuks, et Eesti saaks liituda Euroopa Liiduga 2004. aasta alguses.