natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within the framework of the foreign ministers meeting, a Civilian Capabilities Improvement Conference was also held in Brussels.
Välisministrite kohtumise raames toimus Brüsselis ka tsiviilvõimekuste arendamise konverents.
The main purpose of strengthening civilian capabilities is to support better preparation for European Union missions.
Tsiviilvõimekuste arendamise põhisisu on tagada Euroopa Liidu missioonide parem ettevalmistus.
The Estonian foreign minister recognised the fact that the process of improving civilian capabilities has been a crucial step in order for the European Union to become more active with foreign endeavours in the future.
Eesti välisminister tõdes, et tsiviilvõimekuste arendamise protsess on olnud oluliseks sammuks edasi Euroopa Liidu välistegevuse aktiivsemaks muutmisel.
“So far, the work done to improve civilian capabilities has provided a vital contribution to implementing Europe’s security strategy, and has helped make the EU’s global position stronger,” said Paet.
“Senine töö tsiviilvõimekuste arendamisel on andnud olulise panuse Euroopa julgeolekustrateegia elluviimisele ja aidanud kaasa ELi ülemaailmse positsiooni tugevdamisele,” sõnas Paet.
The foreign minister expressed his pleasure over the fact that from now on, practical problems like procurement procedures will be dealt with more seriously.
Välisminister avaldas heameelt, et edaspidi hakatakse tõsisemalt tegelema praktilisemate probleemidega nagu hankeprotseduurid.
According to Paet, this is crucial for all missions, though right now most relevant for the police mission in Afghanistan and the planning of a Kosovo mission within the framework of the European Security and Defence Policy (ESDP).
Paeti sõnul on see oluline kõigi missioonide puhul, kuid hetkel aktuaalne eelkõige Afganistani politseimissiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsepoliitika (ESDP) raames kavandatava Kosovo missiooni planeerimisel.
Foreign Minister Urmas Paet participated in a session of the European Union General Affairs and External Relations Council (GAERC) on Monday, 10 November.
Esmaspäeval, 10. novembril osales välisminister Urmas Paet Brüsselis toimunud välisministrite nõukogul.
During the external relations session, relations between the European Union and Russia and the EU’s civilian capabilities were discussed.
Välisasjade istungil arutati Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid ning räägiti ELi tsiviilvõimekusest.
The foreign ministers also talked about developments in Iraq and Congo.
Välisministritel olid kõne all ka arengud Iraagis ja Kongos.
During the general affairs session, the ministers discussed the agenda for the European Council to take place in December.
Üldasjade istungil arutasid välisministrid detsembrikuise Euroopa ülemkogu päevakorda.
The European Union foreign ministers addressed preparations for the European Union-Russia summit and the further development of relations.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumise ettevalmistamist ning suhete edasist arengut.
The foreign ministers agreed that dialogue and achieving the relations outlined in the framework agreement between the EU and Russia are in everyone’s best interests for accomplishing goals and protecting principles and interests.
Välisministrite hinnangul on dialoog ja raamlepinguga määratletud suhted ELi ja Venemaa vahel kõigi osapoolte huvides saavutamaks oma eesmärke ning kaitsmaks ühiselt oma põhimõtteid ja huvisid.
“Negotiations do not in any way validate Russia’s behaviour towards Georgia or reflect the values and principles of the EU,” Paet stated, regarding the thoughts of the EU foreign ministers.
“Läbirääkimised ei seadusta mingil moel Venemaa käitumist Gruusias ega vasta ELi väärtustele ja põhimõtetele,” leidsid Paeti sõnul ELi välisministrid.
Foreign Minister Urmas Paet said that it is essential for the European Union to have a common understanding about how to continue communication with Russia and how to proceed with partnership and co-operation agreement negotiations.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on oluline, et Euroopa Liidul oleks ühene arusaam, mil moel jätkata suhtlemist Venemaaga ning kuidas liikuda edasi partnerlus- ja koostööleppe läbirääkimistega.
“The European Union must give Russia a clear message at the summit—that the attack on Georgia has left a deep mark on the trust necessary for an EU-Russia partnership agreement, and that all the points of the Russia-Georgia cease-fire agreement must be fulfilled,” said Paet.
„Euroopa Liit peab tippkohtumisel andma Venemaale selge sõnumi, et Gruusia ründamine on jätnud sügava mõju ELi-Vene partnerlussuhete jaoks vajalikule usaldusele ning Vene-Gruusia rahuleppe kõik punktid tuleb täita,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet stated that Russia still is not fulfilling all of the responsibilities it accepted and therefore one cannot speak about the complete fulfilment of the cease-fire agreement.
Välisminister Paeti sõnul ei täida Venemaa endiselt endale võetud kohustusi ning seega ei saa ka rääkida vaherahuleppe täielikust täitmisest.
“This position is shared by the declaration by the EU presidency, in which the EU foreign ministers once again expressed firm support for Georgia’s territorial integrity,” he added.
“Sama seisukohta väljendab ka ELi eesistuja deklaratsioon, milles ELi välisministrid väljendasid veel kord kindlat toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele,” lisas ta.
Paet thinks that it is not possible in this situation to quickly progress with many topics that require trust and relate to security.
Paeti hinnangul pole sellises olukorras võimalik minna kiiresti edasi mitme usaldust eeldava ja julgeolekuga seotud teemaga.
“The Council of the European Union must continue the ongoing review of Europe-Russia relations and react, if necessary,” Paet declared.
„Euroopa Liidu nõukogu peab jätkama pidevat Euroopa-Vene suhete ülevaatamist ning vajadusel ka reageerima,“ nentis Paet.
The foreign minister stated that the audit of European Union-Russia relations is continuing, taking into account what is necessary to restore trust.
Välisministrite hinnangul Euroopa Liidu -Vene suhete audit jätkub, võttes arvesse arenguid, mis on vajalikud usalduse taastamiseks.
Foreign Minister Paet asserted that today’s decisions are extremely significant for the nations in the European Union’s neighbourhood.
Urmas Paeti sõnul on tänastel otsustel oluline tähendus Euroopa Liidu naabruses olevatele riikidele.
“The negative experience with Georgia forces us to strengthen the Eastern Dimension of the European Neighbourhood Policy,” said Paet.
„Gruusia negatiivne kogemus sunnib tugevdama Euroopa Naabruspoliitika idamõõdet,“ lausus Paet.
“A stable EU neighbourhood and commonly respected standards are useful for both the EU’s neighbours to the south as well as Russia,” Paet clarified.
„Euroopa Liidu stabiilne naabrus ning üheselt mõistetavad standardid on kasulikud nii ELi lõunanaabritele kui ka Venemaale,“ täpsustas Paet.
The European Union foreign ministers also discussed the situation in Iraq.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid ka olukorda Iraagis.
The ministers agreed that although the human rights situation there is still alarming, the government has made progress in stabilising security and democratising the nation.
Välisministrid leidsid, et kuigi inimõiguste olukord on endiselt murettekitav, on sealne valitsus teinud edusamme nii julgeoleku stabiliseerimisel kui ka riigi demokratiseerimisel.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the significantly improved security situation allows for more focus to be placed onto the civilian construction of Iraq than previously.
Välisminister Urmas Paeti sõnul võimaldab oluliselt paranenud julgeolekuolukord nüüdsest enam keskenduda Iraagi tsiviilsele ülesehitusele.
“We must continue the European Union’s active participation in developing the legal system in Iraq,” Paet noted.
„Peame jätkama Euroopa Liidu aktiivset tegevust Iraagi õigussüsteemi arendamisel,“ märkis Paet.
In the joint session of foreign and defence ministers, the topics of discussion were the situations in Afghanistan and the Western Balkans.
Välis- ja kaitseministrite ühisistungil oli kõne all olukord Afganistanis ja Lääne-Balkanil.
The Afghanistan discussion focused on the needs to co-operate in a more co-ordinated way.
Afganistani arutelu keskendus vajadusele teha koordineeritumalt koostööd.
“Co-operation operations require more intense political co-operation and consultations between the European Union and NATO,” Paet noted.
“Koostöö operatsioonidel eeldab ka tihedamat poliitilist koostööd ja konsultatsioone Euroopa Liidu ja NATO vahel,” märkis Paet.
Foreign Minister Paet stated that the co-operation of international participants must guarantee that the 2009 elections in Afghanistan occur smoothly and on a democratic basis.
Välisminister Paeti sõnul on vaja rahvusvaheliste tegutsejate koostöös tagada, et 2009. aastal toimuvad valimised Afganistanis toimuksid demokraatlikel alustel ja sujuks tõrgeteta.
While talking about the political situation in Bosnia and Herzegovina, the basis for the conversation was Javier Solana and Olli Rehn’s report “EU’s policy in Bosnia and Herzegovina: the way ahead”.
Rääkides poliitilisest olukorrast Bosnias ja Hertsegoviinas, oli ministritel arutelu aluseks Javier Solana ja Olli Rehni raport „EU´s policy in Bosnia and Herzegovina: the way ahead“.
Foreign Minister Paet confirmed that Bosnia and Herzegovina’s EU perspective is very important and depends upon developments in the country.
Välisminister Paeti kinnitusel on Bosnia ja Hertsegoviina ELi perspektiiv oluline, ent sõltuvuses arengutest riigis.
The European Union foreign ministers also confirmed that the developments in Bosnia and Herzegovina have been slower than the EU would like due to internal political disagreements.
Euroopa Liidu välisministrite kinnitusel on Bosnia ja Hertsegoviina areng olnud sisepoliitilistest erimeelsustest tingituna aeglasem, kui Euroopa Liit seda näha sooviks.
In talking about the European Security and Defence Policy (ESDP), the foreign policy leaders of the European Union discussed increasing both military and civilian capabilities.
Rääkides Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikast (EJKP) arutasid Euroopa Liidu välispoliitikajuhid nii tsiviil- kui ka sõjalise võimekuse tugevdamist.
Foreign Minister Paet stated that security and defence policy have been significantly developed during France’s presidency.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Prantsusmaa eesistumise ajal julgeoleku- ja kaitsepoliitika tõhusalt arenenud.
“The effectiveness of the European Security and Defence Policy and the strength of missions depend greatly on how the European Union’s capability to respond to crisis situations is further developed,” said Paet.
„Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika efektiivsus ning missioonide tugevus sõltub oluliselt sellest, kuidas arendatakse edasi Euroopa Liidu võimekust operatiivselt reageerida kriisisituatsioonides,“ sõnas Paet.
The foreign ministers’ council approved the conclusions regarding the ESDP, which give an overview of European Union operations, missions, future development of capabilities, security sector reform, and co-operation in the UN and NATO.
Välisministrite nõukogu kiitis heaks järeldused EJKP kohta, mis annavad ülevaate nii Euroopa Liidu operatsioonidest, missioonidest, võimekuste edasiarendamisest, julgeolekusektori reformist kui ka koostööst ÜRO ning NATOga.
More information:
Lähem info:
At their meeting in Brussels, the foreign ministers of the European Union discussed the political situation in Georgia.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid tänasel kohtumisel Brüsselis poliitilist olukorda Gruusias.
Estonia is an active supporter of accelerating the creation of a visa facilitation agreement between the EU and Georgia.
Eesti on Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisalihtsustuslepingu sõlmimise kiirendamise aktiivne toetaja.
Paet called it illogical that Russian citizens in Abkhazia and South Ossetia are able to go through a simplified visa process in order to travel to the European Union, but Georgian citizens are not.
Paet nimetas ebaloogiliseks olukorda, kus Abhaasias ja Lõuna-Osseetias elavatel Vene kodanikel on võimalus lihtsustatud korra alusel Euroopa Liitu reisida, samas kui Gruusia kodanikel seda pole.
“That is why starting the visa facilitation talks very soon is vital,” Paet added.
Seetõttu on viisalihtsustuse kõneluste kiire alustamine väga oluline, lisas Paet.
The situation in Kosovo and Bosnia and Herzegovina were also discussed, as was the political situation in the Western Balkans.
Kohtumisel oli veel kõne all olukord Kosovos ning Bosnia ja Hertsegoviinas, samuti poliitiline olukorda Lääne-Balkanil.
In the case of Kosovo, the council of foreign ministers expressed the European Union’s readiness to take a lead role in regulating Kosovo’s future.
Kosovo suhtes väljendab ministrite nõukogu Euroopa Liidu kindlat valmisolekut võtta enda kanda peamine roll Kosovo tuleviku korraldamisel.
“It is extremely important that the European Union maintains its consistency when it comes to Kosovo, particularly in the aftermath of the negotiations,” said Foreign Minister Paet.
On äärmiselt oluline, et Euroopa Liit säilitaks Kosovo suhtes sisemise ühtsuse, seda eriti läbirääkimistele järgneval perioodil, sõnas välisminister Paet.
The foreign minister confirmed that Estonia supports the dispatching of a European Security and Defence Policy (ESDP) mission to Kosovo.
Välisministri kinnitusel toetab Eesti Kosovosse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsepoliitika (ESDP) missiooni lähetamist.
“We consider thorough preparation for the mission and extensive co-operation between NATO and the EU to be of utmost importance,” said Paet.
Peame oluliseks missiooni põhjalikku ettevalmistamist ning Euroopa Liidu ja NATO tihedat koostööd, sõnas Paet.
The Kosovo status talks being led by the European Union, the USA and Russia are scheduled to end on 10 December of this year.
Euroopa Liidu, USA ja Venemaa troika eestvedamisel toimuvate Kosovo staatuse kõneluste lõpptähtaeg on käesoleva aasta 10. detsembril.
In talking about Bosnia and Herzegovina, the ministers voiced concern over the political situation in the nation.
Rääkides Bosnia ja Hertsegoviinast väljendasid ministrid muret poliitilise olukorra pärast riigis.
“Estonia is calling on the leaders of Bosnia and Herzegovina to continue their efforts in implementing police reforms, so that it would be possible to sign a stabilisation and association agreement,” said Paet.
Eesti kutsub Bosnia ja Hertsegoviina juhte üles jätkama pingutusi politseireformi elluviimisel, et oleks võimalik allkirjastada stabilisatsiooni -ja assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga, sõnas Paet.
According to Foreign Minister Paet, Serbia must continue to fulfil the responsibilities it took upon itself, and must also have a clear European Union perspective.
Välisminister Paeti sõnul peab Serbia jätkama endale võetud kohustuste täitmist, samuti peab Serbial olema selge Euroopa Liidu perspektiiv.
“I believe we need to show Serbia our real, genuine support,” Paet said.
„Usun, et peame näitama Serbiale oma tõelist ja tegelikku toetust,” ütles Paet.
The foreign ministers condemn the murders of parliament members and politicians that have occurred in the past few years.
Välisministrid mõistsid hukka viimasel paaril aastal toimunud parlamendisaadikute ja poliitikute mõrvad.
The European Council continues on Friday.
Euroopa Ülemkogu jätkub reedel.
The foreign policy leaders of the European Union discussed the implementation and achievements of the European Neighbourhood Policy (ENP) with Benita Ferrero-Waldner, European Commissioner for the European Neighbourhood Policy.
Euroopa Liidu välispoliitikajuhid arutasid koos Euroopa Komisjoni naabruspoliitika volinik Benita Ferrero-Waldneriga Euroopa naabruspoliitika (ENP) rakendamist ning tehtud edusamme.
Foreign Minister Urmas Paet stated that most ENP nations still require a lot of support in carrying out political, social, and economic reforms.
Välisminister Urmas Paeti sõnul vajab enamik ENP riikidest endiselt suurt toetust poliitiliste, sotsiaalsete ja majandusreformide läbiviimisel.
"We support horizontal discussions between the Commission and member states that would improve co-operation with our ENP partner countries," said Paet.
„Me toetame horisontaalseid arutelusid komisjoni ja liikmesriikide vahel, mis tõhustaks koostööd meie naabruspoliitika partnerriikidega,“ sõnas Paet.
"First and foremost, it is crucial to have extensive co-operation in the areas of economy and trade, visa facilitation negotiations, and in resolving regional conflicts in the close neighbourhood of the EU," the foreign minister emphasised.
„On oluline teha tihedat koostööd ennekõike majandus- ja kaubandusvaldkonnas, viisalihtsustusküsimustes ning regionaalsete konfliktide lahendamisel ELi lähinaabruses,“ rõhutas välisminister.
According to Urmas Paet, the ENP nations include rapidly changing regions and conditions, and therefore co-operation formats should be adaptable.
Urmas Paeti sõnul on ENP riikide näol tegemist kiiresti muutuvate regioonide ja oludega, mistõttu koostöövormid peaksid olema paindlikud.
In the general affairs session, the foreign ministers approved the agenda for the European Council being held in March.
Üldasjade blokis kiitsid välisministrid heaks märtsis toimuva Euroopa Ülemkogu päevakorra.
The spring Council will focus on three topics: the launching of the new cycle of the Lisbon strategy, the stability of financial markets, and integrated climate and energy policy.
Kevadine ülemkogu keskendub kolmele teemale: Lissaboni strateegia uue tsükli käivitamine, finantsturgude stabiilsus ja integreeritud kliima- ning energiapoliitika.
Foreign Minister Paet stated that Estonia is also interested in covering aspects of energy security and the issue of control over electricity imported from third countries.
Välisminister Paeti sõnul on Eesti huvitatud ka energiajulgeoleku aspektide ja kolmandatest riikidest pärineva elektri kontrollimise teema käsitlemisest.
At his meeting in Oslo with Norwegian Minister of Foreign Affairs Jonas Gahr Støre, Estonian Minister of Foreign Affairs Urmas Paet emphasized the importance of protecting and preserving the Arctic and proposed that the European Union should receive observer status in the Arctic Council*.
Välisminister Urmas Paet rõhutas Oslos kohtumisel Norra välisministri Jonas Gahr Størega Arktika kaitsmise ja säilitamise tähtsust ning tegi ettepaneku, et Euroopa Liit saaks Arktika Nõukogus* vaatlejastaatuse.
“We consider it important to increase the role of the European Union in Arctic issues.
„Peame oluliseks Euroopa Liidu rolli suurenemist Arktika küsimustes.
Developments in polar regions are important for the countries of the world from the standpoint of assessing environmental risks and climate change.
Polaaraladel toimuv on maailma riikide jaoks oluline kliimamuutuste ja keskkonnariskide hindamise seisukohalt.
Closer cooperation would bring greater benefits for all in the field of the environment, the economy and security,” added Paet.
Tihedam koostöö tooks suuremat kasu kõigile, seda nii keskkonna, majanduse kui ka julgeoleku vallas,“ lisas välisminister Paet.
Paet also discussed Estonia’s imminent accession to the Eurozone with his Norwegian colleague along with developments in the Estonian economy.
Välisminister Urmas Paet tutvustas oma Norra kolleegile Eesti liitumist euroalaga ja arenguid Eesti majanduses.
”On 1 January of next year, Estonia will become the 17th member of the Eurozone.
"Eestist saab järgmise aasta 1. jaanuaril eurotsooni 17. liige.
Estonia has an interest in contributing to a strong and functioning monetary union.
Eesti huvi on panustada tugevasse ja toimivasse rahaliitu.
Accession to the Eurozone is the result of our long-term economic and financial policy.
Euroalaga liitumine on meie pikaajalise majandus- ja rahanduspoliitika tulemus.
Estonia’s recovery from the economic downturn has been better than expected and today we have reached positive economic growth,” said Paet.
Eesti taastumine majanduslangusest on olnud üle ootuste hea ja tänaseks oleme jõudnud positiivse majanduskasvuni,“ lisas välisminister Paet.
Among other things, the good economic relations between Estonia and Norway are characterized by the relatively large trade volume.
Eesti ja Norra vahelisi häid majandussuhteid iseloomustab välisminister Urmas Paeti sõnul muuhulgas ka vastastikuse kaubavahetuse suhteliselt suur maht.
“Norwegian investments into the Estonian economy have also increased consistently since the mid-1990s,” said Paet.
„Samuti on alates 1990. aastate keskpaigast järjekindlalt suurenenud Norra investeeringud Eesti majandusse,” lausus välisminister Paet.
Norway is the country with the fourth-most investments into Estonia as of the end of 2009.
Norra on 2009. aasta lõpu seisuga investeeringute poolest Eestisse tähtsuselt neljas riik.
Paet said Estonia considers Norwegian financial assistance through the Norwegian and EEA financial mechanisms.
Välisminister Paeti sõnul on Eestile oluline Norra rahaline toetus Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra finantsmehhanismi kaudu.
“Most recently, Norwegian assistance was used to open a Peipsi region visitor centre and SOS children’s village in Põltsamaa,” said Paet.
„Viimati avati Norra toetusel Peipsimaa külastuskeskus ning SOS lasteküla Põltsamaal,“ lausus välisminister Paet.
The Norwegian financial mechanism has thus far provided over 30 million euros of financing for Estonian projects.
Norra finantsmehhanismi kaudu on siiani Eesti projekte rahastatud üle 30 miljoni euro eest.
In discussions on the situation in Afghanistan, Paet said that Estonia has consistently stressed the need to develop the process of transferring security responsibility in Afghanistan.
Rääkides Afganistani olukorrast märkis välisminister Urmas Paet, et Eesti on järjekindlalt rõhutanud vajadust arendada julgeolekuvastutuse üleandmise protsessi Afganistanis.
“It is very important that Afghanistan’s government play an increasingly leading role in stabilization of the security situation, reintegration, national reconciliation and implementation of reforms to promote sustainable institutional and economic development.
„Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerumise, taasintegreerimise, rahvusliku leppimise ning jätkusuutlike institutsioonilist ja majandusarengut soodustavate reformide elluviimisel on väga oluline Afganistani valitsuse suutlikkus ning juhtrolli kasv.
This must take place with the continued support of the international community,” said Paet.
Seda rahvusvahelise üldsuse jätkuva toe kõrval,“ lausus välisminister Paet.
Paet and Støre also discussed cooperation in international organizations.
Veel oli Paetil ja Størel kõne all koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides.
The foreign ministers considered “promising” cooperation between the Baltic and Nordic countries for supporting each other’s candidates in the UN.
Välisministrid pidasid perspektiivikaks Balti- ja Põhjamaade koostööd ÜROs teineteise kandidatuuride toetamisel.
Paet said Estonia had a high regard for Norway’s support for Estonia’s candidacy in the UN Human Rights Council 2012-2015 and considers Norway’s role to this point to be very important.
Paeti sõnul hindab Eesti kõrgelt Norra toetust Eesti kandidatuurile ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ajavahemikul 2012-2015 ning peab Norra senist rolli nõukogus väga oluliseks.
At a meeting with Ine Marie Eriksen Søreide, the chairwoman of the Norwegian parliament’s standing committee on foreign affairs and defence committee, Paet spoke of regional cooperation, particularly in the Council of Baltic Sea States and the Baltic Sea strategy and the Northern Dimension
Kohtumisel Norra parlamendi välis- ja riigikaitsekomitee esinaise Ine Marie Eriksen Søreidega kõneles välisminister Urmas Paet regionaalsest koostööst, täpsemalt Läänemeremaade Nõukogus ja Läänemere strateegia ning Põhjamõõtme raames.
From 1 July Norway holds the presidency of the Council of Baltic States.
Alates 1. juulist on Norra Läänemeremaade Nõukogu eesistuja.