natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The work to support Estonia’s candidature will continue in the coming years and the upcoming Parliament will definitely have the opportunity to help along with this process.
Kindlasti liigub sel aastal edasi töö seoses Balti regionaalse veeldatud gaasi terminaliga ning Eestit ja Soomet ühendava maagaasi torujuhtme Baltic Connectoriga.
The Estonia’s foreign and security policy situation today is firm.
See kolmekordistab Eesti ja Soome vahelise maksimaalse energiaülekande võimsuse.
Over the last two decades, we have been working hard to reach our foreign policy goals.
Teiseks Balti riikide läbi aegade suurim taristuprojekt – Rail Baltic.
We must be prepared to anticipate changes that are moving in the wrong direction and to adequately respond to changing circumstances.
Ja kui põhja poole vaadata, isegi kaugemale kui Soome, siis on alanud tõsine arutelu, mis võiks päädida Eesti vaatlejastaatusega Arktika Nõukogus.
I would like to thank the XII Riigikogu for having your attention focused on foreign policy issues and for close co-operation between the Parliament, Estonian diplomats and the Foreign Ministry as a whole.
See on piirkond ja organisatsioon, mis Arktikas toimuvate muutuste tõttu muutub järjest olulisemaks nii majanduslikus, julgeoleku kui loomulikult keskkonnahoiu mõttes.
Thank you for listening!
Tänan kuulamast.
Foreign Minister Ojuland passed on congratulations from Estonian President Arnold Rüütel to the newly inaugurated President and handed over an invitation from President Rüütel to visit Estonia at his earliest convenience.
Välisminister Ojuland andis vastsele Gruusia presidendile üle Eesti presidendi Arnold Rüütli õnnitlused kogu Eesti rahva nimel ning edastas Mihhail Saakašvilile president Rüütli kutse külastada Eestit esimesel võimalusel.
The Georgian President accepted the invitation and noted that although he is well acquainted with the development of Estonia this would be his first visit to the country.
Gruusia president tänas küllakutse eest, märkides, et kuigi ta on Eesti arenguga kursis oleks see temal esimene kord Eestis viibida.
Georgian President Mihhail Saakashvili gave an overview of the situation in Georgia and of its relations with neighbouring countries, European nations and the USA.
Gruusia president Mihhail Saakašvili selgitas olukorda Gruusias ning Gruusia suhteid naaberriikidega, Euroopa riikide ja USAga.
According to President Saakashvili, Georgia has no alternative to integrating into European and transatlantic structures.
Gruusia presidendi sõnul pole Gruusial alternatiivi kui lõimumine Euroopaga ja trans-atlantiliste struktuuridega.
The Estonian Foreign Minister reiterated Estonia's support for the development of Georgia.
Välisminister Ojuland avaldas Eesti igakülgset toetust Gruusia arengule.
In addition, defence co-operation will continue.
Lisaks sellele jätkatakse kaitsealast koostööd.
At today’s meeting with Ukrainian President Viktor Janukovitch in Kiev, Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s support for Ukraine in visa negotiations with the European Union, the goal of which is visa-free travel for Ukrainian citizens.
Tänasel kohtumisel Ukraina presidendi Viktor Janukovitšiga Kiievis kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti toetust Ukrainale viisakõnelustel Euroopa Liiduga, mille eesmärk on Ukraina kodanike viisavabadus.
“A clear prospect for visa freedom is necessary for Ukraine to rapidly grow closer to the European Union,” he said.
„Ukraina kiiremaks lähenemiseks Euroopa Liidule on vajalik viisavabaduse selge perspektiiv,“ ütles ta.
At the meeting, Foreign Minister Urmas Paet noted that quicker progress should also be made with the European Union-Ukraine Association Agreement and in free trade agreement negotiations between the European Union and Ukraine.
Välisminister Paet märkis kohtumisel, et tempokamalt tuleb edasi liikuda ka Euroopa Liidu ja Ukraina assotsiatsioonilepingu ning Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimistega.
Foreign Minister Paet added that we expect Ukraine to continue making democratic reforms.
Välisminister Paet lisas, et ootame Ukrainalt demokraatlike reformide jätkamist.
At his meeting with Ukrainian Prime Minister Mikola Azarov, Foreign Minister Paet emphasised that Ukraine will continue to be one of Estonia’s primary partner countries for development co-operation in the coming years.
Kohtumisel Ukraina peaminister Mikola Azaroviga rõhutas välisminister Paet, et Ukraina on üks Eesti arengukoostöö peamistest sihtriikidest ka järgmistel aastatel.
“Potential areas of co-operation are the implementation of information and communications technology in state administration, domestic security, education, and energy conservation,” said Paet.
„Võimalikud koostöövaldkonnad on informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine riigihalduses, sisejulgeolek, haridus ning energiasäästlikkus,“ ütles Paet.
Ukrainian Prime Minister Azarov recognised Estonia’s rapid development and Estonia’s accession to the euro zone and the OECD.
Ukraina Peaminister Azarov tunnustas Eesti kiiret arengut ning Eesti liitumist euroala ja OECDga.
Azarov and Paet also discussed matters related to energy security.
Azarov ja Paet arutasid ka energiajulgeolekuga seonduvat.
“Both Estonia and Ukraine are interested in finding new alternatives for energy supplies and stronger connections with other European nations,” said the Estonian foreign minister.
„Nii Eesti kui Ukraina huvi on energiavarustuseks uute alternatiivide leidmine ning tugevamad ühendused teiste Euroopa riikidega,“ ütles Eesti välisminister.
“Ukrainian diplomats and officials are welcome to come participate,” he said.
„Sinna on oodatud osalema Ukraina diplomaadid ja ametnikud,“ ütles ta.
Foreign Minister Paet said that next year Estonia will open its new embassy building in Kiev.
Välisminister Paeti sõnul avab Eesti järgmisel aastal Kiievis uue saatkonnahoone.
“We are ready to start renovations in order to have a better working environment at the embassy in Kiev than before,” he added.
„Oleme valmis renoveerimistöödega alustama, et Eesti saatkond Kiievis saaks senisest paremad töötingimused,“ lisas ta.
Photos from the meeting with the Ukrainian foreign minister: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Foto kohtumistelt Ukraina peaministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
In their meeting, the two discussed Georgia’s movement in the direction of the EU and NATO and Estonia’s development aid to Georgi.
Kohtumisel Gruusia välisministri Gela Bezhuashviliga olid arutuse all Gruusia liikumine Euroopa Liidu ja NATO suunas ning Eesti arenguabi Gruusiale.
According to the words of Foreign Minister Paet, “Georgia has many friends and supporters in the international community who all would like to sincerely support Tiblisi.
Eesti välisministri sõnul on Gruusial rahvusvahelisel areenil palju sõpru ja toetajaid, kes kõik tahavad siiralt Tbilisit aidata.
At the same time, it is clear that the key to successful development is still in Georgia’s own hands and that Georgia can help itself out the most,” said Paet.
"Samas on selge, et eduka arengu võti on ikkagi Gruusia enda käes ja kõige rohkem saab Gruusia ennast ise aidata," ütles Paet.
“The most significant movement in the direction of Europe is doing one’s homework,” he stressed.
"Kõige tähtsam liikumisel Euroopa suunas on ikkagi kodutöö," rõhutas ta.
The parties also discussed Estonia’s future development aid to Georgia.
Pooled arutasid Eesti edasist arenguabi Gruusiale.
Foreign Minister Paet confirmed that Georgia is among the primary countries of focus in Estonia’s planned development co-operation also for 2006.
Välisminister Paeti kinnitusel on Gruusia ka 2006. aastal Eesti arengukoostöö esmaste sihtriikide seas.
The Georgian Foreign Minister said that he has begun to reform the foreign ministry in his country and of course the experience of his Estonian colleagues is warmly welcomed, especially in the area of information technology and political planning.
Gruusia välisministri sõnutsi on ta asunud reformima välisministeeriumi ning Eesti kolleegide teadmised ja kogemused, eriti infotehnoloogia ja poliitika planeerimise osas on vägagi teretulnud.
The Georgian side also expressed great interest in the training opportunities of its diplomats at the Estonian School of Diplomacy.
Samuti oli Gruusia poolel suur huvi oma diplomaatide koolitusvõimaluste kohta Eesti Diplomaatide Koolis.
It was agreed upon that Georgia will present Estonia with a detailed wish-list in the near future.
Eesti ja Gruusia kolleeg leppisid kokku, et lähiajal esitab Gruusia Eestile oma detailse soovilehe.
During the meeting Paet extended an invitation to Bezhuashvili to visit Estonia.
Välisminister Paet esitas Gruusia kolleegile kutse külastada Eestit.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Georgian Foreign Minister Gela Bezhuashvili
Välisminister Urmas Paet ja Gruusia välisminister Gela Bezhuashvili
Integration process has given Georgia the means to realise reforms, making it possible to ensure Georgia’s stability and people’s welfare.
Kohtumisel olid kõne all ka kahepoolsed suhted, Gruusia euroatlantilised pürgimused ning olukord Gruusias.
Foreign Minister Urmas Paet gave the government an overview of the implementation of Estonia’s foreign and defence policy as well as military and domestic activities in Afghanistan.
Välisminister Urmas Paet andis valitsusele ülevaate Eesti Afganistani-suunaliste välis- ja kaitsepoliitiliste, sõjaliste ning riigisiseste tegevuste elluviimisest.
Many important events for Afghanistan will be happening in the next few months.
Lähikuudel on toimumas Afganistani jaoks mitmed olulised sündmused.
“At the end of next month the international community will discuss developments in the nation as well as future steps with Afghan leaders in Kabul, in order to reach the point where responsibility for Afghanistan’s security can be given to the local authorities.
„Järgmise kuu lõpul arutab rahvusvaheline kogukond ühes Afganistani juhtidega Kabulis riigis toimunud arenguid ning edasisi samme, et jõuda Afganistani julgeoleku eest vastutamise üleandmiseni kohalikele võimudele.
In the fall elections for the Afghan parliament will take place, which are important for both the development of the nation as well as for reconciliation and integration,” he added.
Sügisel toimuvad Afganistani parlamendivalimised, mis on samuti olulised nii riigi arengu kui ka lepituse ja integratsiooni seisukohalt,” lisas ta.
Foreign Minister Urmas Paet said that the capability and leadership role of the Afghan government plays a central role in the stabilisation of the security situation, re-integration, international reconciliation, and the implementation of reforms supporting sustainable institutional and economic development.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerumise, taasintegreerimise, rahvusliku leppimise ning jätkusuutlike institutsiooniliste ja majandusarengut soodustavate reformide elluviimisel määravaks Afganistani valitsuse suutlikkus ning juhtroll.
“Handing responsibility for national security over to local authorities is an important step in the reconstruction of the Afghan state,” asserted the foreign minister.
„Riigi julgeoleku eest vastutamise üleandmine kohalikele võimudele on tähtis samm Afganistani riigi ülesehitusel,“ lausus välisminister.
“Afghanistan’s development and the stabilisation of its security situation are also closely tied to other nations in the region, especially Pakistan,” Paet said, emphasising the importance of co-operation with countries in the region.
„Samuti on Afganistani areng ning julgeolekuolukorra stabiliseerimine tihedalt seotud regiooni riikidega, esmajoones Pakistaniga,“ selgitas Paet koostöö olulisust piirkonna riikidega.
Paet confirmed that Estonia will continue to contribute to the International Security Assistance Force in Afghanistan.
Eesti jätkab Paeti kinnitusel panustamist rahvusvahelistesse julgeolekujõududesse Afganistanis.
In terms of civilian aid, Estonian Foreign Minister Paet said it is essential to support Afghanistan’s health care and education sectors and help to establish good standards of government.
Tsiviilabi osas peab Eesti välisminister Paeti sõnul oluliseks toetada Afganistani tervishoiu ja hariduse valdkonda ning aidata kaasa heade valitsemistavade juurutamisele.
“The Estonian health care expert will continue to work on developing the health care system in Helmand Province.
„Eesti tervishoiuekspert jätkab tööd Helmandi provintsi tervishoiusektori väljaarendamisel.
We will increase our civilian contribution by sending five police officers and one defence advisor to the NATO Training Mission in Afghanistan,” the foreign minister confirmed.
Suurendame oma tsiviilpanust lähetades NATO väljaõppemissiooni raames Afganistani viis politseiametnikku ning ühe kaitsenõuniku,“ kinnitas välisminister.
Paet added that this year Estonia also doubled its participation in the European Union Police Mission EUPOL Afghanistan, sending two additional police officers.
Paet lisas, et käesoleval aastal kahekordistas Eesti ka oma panust Euroopa Liidu politseimissioonis EUPOL Afganistanis saates lisaks juurde kaks politseiametnikku.
“Within the framework of the European Union Police Mission, Estonia also supports the joint project to create a police training centre in Helmand Province,” added Foreign Minister Paet.
„Eesti toetab Euroopa Liidu politseimissiooni raames ka ühisprojekti Afganistani politsei väljaõppekeskuse rajamiseks Helmandi provintsi,“ lisas välisminister Paet.
According to Foreign Minister Paet, the life of Afghan citizens must become better in practice as well.
Afgaanide elu peab välisminister Paeti sõnul muutuma paremaks ka praktikas.
By contributing to this project, we are directly supporting the spread of the principles held in the Council’s convention throughout the whole world,” said Foreign Minister Urmas Paet.
Seda projekti toetades panustame otseselt Euroopa Nõukogu konventsioonis sisalduvate printsiipide levikusse maailmas,” sõnas välisminister Urmas Paet.
“We have also actively called upon nations to join the convention and to use it as a base for legislation.
„Samuti oleme aktiivselt kutsunud üles riike sellega ühinema ning võtma seda aluseks oma seadusandluses.
Estonia’s support of the Council of Europe’s project confirms our governmental involvement in this area,” he added.
Eesti toetus Euroopa Nõukogu projektile võimendab meie riiklikku tegevust selles valdkonnas,” lisas ta.
In 2004, the Council of Europe’s Convention on Cybercrime came into force in Estonia, and Estonia began to work out additional protocols along with the other nations in the convention.
Eesti oli 2004. aastal jõustunud Euroopa Nõukogu Küberkuritegevuse vastase konventsiooni ja selle lisaprotokolli väljatöötamist algatanud riikide hulgas.
In Geneva Foreign Minister Paet also met with UN High Commissioner for Human Rights Navanethem Pillay.
Samuti peame oluliseks, et internet oleks kättesaadav kogu maailmas" lisas ta.
At the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States (CBSS) in Plön, Germany, Foreign Minister Urmas Paet discussed the inclusion of Kaliningrad and other Russian parts of the Baltic Sea region in the activities of the CBSS as well as energy security matters.
Välisminister Urmas Paet arutas Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel Saksamaal Plönis Kaliningradi ja teiste Venemaa Läänemere piirkonna kaasamist Läänemeremaade Nõukogu tegevustesse ning energiajulgeoleku küsimusi.
Estonia supports modernising the Kaliningrad region within the framework of the activities of the Council of the Baltic Sea States and considers it very important that this be addressed separately from other Baltic co-operation.
Eesti toetab Kaliningradi regiooni moderniseerimist Läänemeremaade Nõukogu tegevuste raames ning peab seejuures väga oluliseks, et seda ei käsitletaks eraldi ülejäänud Läänemere koostööst.
“There are parts of Western Russia that are in a similar position to Kaliningrad – such as Leningrad and Pskov oblast – that also require the attention of the CBSS,” stated Paet.
„Kaliningradiga on sarnases olukorras ka Lääne-Venemaa osad – Leningradi ja Pihkva oblast, mis vajavad samuti Läänemeremaade Nõukogu tähelepanu,“ lausus Paet.
He added that the modernisation partnership would not be limited to economic and technology-related co-operation, but could also include the development of democratic rule of law.
Ta lisas, et moderniseerimispartnerlus ei peaks piirduma üksnes majandus- ja tehnoloogiaalase koostööga, vaid hõlmama ka demokraatliku õigusriigi arengut.
While discussing energy issues, the foreign ministers of the Baltic Sea states addressed energy security as well as re-organising the energy market.
Energeetika teemasid arutades peatusid Läänemeremaade välisministrid energiajulgeolekul ning energiaturu ümberkorraldamise temaatikal.
Paet stated that energy security can be increased through diversifying connections and supply sources.
Paeti sõnul saab energiajulgeolekut suurendada ühenduste ja tarneallikate mitmekesistamisega.
“In order to ensure energy security we co-operate closely with our close neighbours and also on the EU level.
„Energiajulgeoleku kindlustamiseks teeme tihedat koostööd nii lähinaabritega kui ka Euroopa Liidu tasandil.
We have successfully developed the electricity market in the Baltic Sea region and have created and will continue to create new connections, as a result of which a functioning Baltic electricity ring should be in place by 2015.
Oleme jõudsalt arendanud Läänemere piirkonna elektriturgu ja rajanud ning rajamas uusi ühendusi, mille tulemusel peaks 2015. aastaks tekkima töötav Läänemere elektriring.
We would also like to improve existing connections between Estonia and Latvia and between Lithuania and Poland,” he added.
Samuti soovime parandada olemasolevaid ühendusi Eesti-Läti ja Leedu-Poola vahel,“ lisas ta.
Paet emphasised that renewable energy also plays an important role in ensuring energy security.
Paet rõhutas veel, et energiajulgeoleku tagamisel on tähtis osa ka taastuvenergial.
In discussing environmental protection and nuclear safety, Paet noted that both existing nuclear energy plants and the one scheduled to be built must adhere strictly to nuclear safety requirements.
Keskkonnakaitsest ja tuumaohutusest kõneldes märkis Paet, et nii olemasolevate kui ka planeeritavate tuumaelektrijaamade puhul peab olema tagatud tuumaohutuse nõuete täpne täitmine.
Changes in the gas market were also discussed.
Veel kõneldi gaasiturul toimuvatest muudatustest.
Foreign Minister Paet stated that the rearrangement of the gas market is necessary for ensuring competitiveness.
Välisminister Paeti sõnul on gaasituru ümberkorraldamine vajalik konkurentsi tagamiseks.
The Council of the Baltic Sea States is celebrating its 20th year of activity this year.
Sel aastal tähistab Läänemeremaade Nõukogu oma 20. tegevusaastat.
The ICO is led by Pieter Feith, who is also the European Union’s special representative and the highest political representative of the EU in Kosovo.
ICO-t juhib Pieter Feith, kes on samal ajal ka Euroopa Liidu eriesindaja ehk ELi kõrgeim poliitiline esindaja Kosovos.
The civil mission works in close co-operation with the European Union’s special envoy to Kosovo, the European Commission’s local office, and EULEX.
ICO nõustab Kosovo valitsust ja kogukondade juhte ning töötab tihedas koostöös Euroopa Liidu Kosovo erisaadiku, Euroopa Komisjoni kohapealse kontori ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos.
FOREIGN MINISTRY PRESS OFFICE
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
The European Union must intensify its economic co-operation and strengthen its relations with its Eastern Partners, Foreign Minister Urmas Paet said in Brussels at a meeting with the European Union foreign ministers and the foreign ministers of the Eastern Partnership countries.
Euroopa Liit peab tihendama majanduskoostööd ja tugevdama suhteid idapartneritega, ütles välisminister Urmas Paet Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel ELi idapartnerluse riikide välisministritega.
“We must achieve more profound economic co-operation, which in the future would lead to the creation of a joint economic area between the European Union and its Eastern Partners,” Paet stated.
„Tuleb jõuda sügavama majandusliku koostööni, mis viiks tulevikus ühise Euroopa Liidu ja idapartnerite majanduspiirkonna loomiseni,“ lausus Paet.
“Estonia would like for free trade agreement to be concluded with Ukraine and agreements to be initialled for Georgia, Moldova, and Armenia at the Vilnius summit,” said the foreign minister.
„Eesti soovib, et Vilniuse tippkohtumisel sõlmitaks vabakaubandusleping Ukrainaga ning kiidetaks see heaks Gruusia, Moldova ja Armeeniaga,“ rääkis välisminister.
“After that, serious work must continue to implement the Ukraine agreement and achieve the signing of the Georgia, Moldova and Armenia agreements,” he noted.
„Pärast seda peab aga jätkuma tõsine töö Ukraina lepingu rakendamisega ning Gruusia, Moldova ja Armeenia lepingute allkirjastamiseks,“ märkis ta.
Paet also emphasised that the successful implementation of the agreements by the Eastern Partners is of utmost importance.
Paet rõhutas veel, et lepingute edukas rakendamine idapartnerite poolt on võtmetähtsusega.
He also stated that it is essential to move forward rapidly with the visa facilitation process, with the ultimate goal of achieving a visa waiver.
Samuti on tema sõnul äärmiselt oluline liikuda kiiresti edasi viisalihtsustusprotsessiga, eesmärgiga jõuda viisavabaduseni.
In order to ensure security and stability in the region it is essential for the Geneva talks and the European Union Monitoring Mission in Georgia to continue.
Julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks piirkonnas on oluline jätkata nii Genfi kõnelustega kui ka Euroopa Liidu vaatlusmissiooniga Georgias.
Paet emphasised that today’s donors’ conference is an important step in supporting the overall socio-economic development in Georgia.
Paet rõhutas, et tänane doonorite konverents on tähtis samm Gruusia riigi üldise sotsiaalmajandusliku arengu toetamisel.
“Helping along with reviving the economy is of vital importance to Georgia’s recovery from the conflict and a prerequisite for achieving stability in the region,” said Foreign Minister Paet.
„Majanduslikule elavnemisele kaasaaitamine on Gruusia konfliktist taastumiseks elulise tähtsusega ning eeltingimus stabiilsuse saavutamiseks regioonis,” ütles välisminister Paet.
“The international community must strengthen its role in the region and be dedicated until the post-conflict situation in Georgia has resolved in a way that ensures the development of the nation, a democratic stance, and the welfare of the citizens,” Paet emphasised.
„Rahvusvaheline kogukond peab tugevdama oma rolli regioonis ja olema pühendunud seni, kuni sõjajärgne olukord Gruusias on lahenenud viisil, mis tagaks riigi arengu, demokraatliku orientatsiooni ning elanike heaolu,” toonitas Paet.
“Now is the time to overcome our fears and send a clear message to these countries that with hard work and the implementation of reforms, they are welcome to become a part of our system of common European values,” stated Paet.
„Praegu on aeg üle saada oma hirmudest ja edastada nendele riikidele selge sõnum, et tubli töö ning reformide läbiviimise järjel on nad teretulnud saama osaks ühtsest Euroopa väärtuste süsteemist,” märkis Paet.
Estonia has consistently supported the democratic development of Georgia and the structuring of its state institutions.
Eesti on järjekindlalt toetanud Gruusia demokraatlikult arengut ja riigi institutsioonide ülesehitamist.
Georgia is one of Estonia’s development co-operation priority nations.
Gruusia on üks Eesti arengukoostöö prioriteetriike.
So far, Estonia has already donated 15.5 thousand tonnes of aid for alleviating the aftermath of the conflict in Georgia.
Gruusia konflikti tagajärgede leevendamiseks on Eesti senini annetanud 15,5 tonni abi.
An additional aid shipment is currently being prepared that aims to help children in Georgia.
Komplekteerimisel on täiendav abisaadetis, mis keskendub Gruusia laste aitamisele.
Estonia has also sent four crisis psychologists, two IT specialists, and a mine-clearing unit to Georgia.
Samuti on Eesti Gruusiasse saatnud neli kriisipsühholoogi, kaks IT-spetsialisti ja demineerijate rühma.