natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Paet stated that the US decision to send an additional 17 000 troops to the southern part of Afghanistan will create a situation in which the military could be successful in getting the southern Afghan border with Pakistan, which the Taliban uses to transport equipment and narcotics, under control.
Välisminister Paeti sõnul loob USA otsus lähetada Afganistani lõunaossa lisaks 17 000 sõjaväelast eelduse, et õnnestub kontrolli alla saada Lõuna-Afganistani piiriala Pakistaniga, mida Taliban kasutab varustuse ja narkootikumide veoks.
“Getting the border of Afghanistan and Pakistan under control is essential to making a noticeable difference in the security situation in Afghanistan, particularly in the southern regions, where Estonian soldiers are serving in international missions,” Paet added.
„Afganistani ja Pakistani piiri kontrolli alla saamine on väga oluline julgeolekuolukorra märgatavaks parandamiseks Afganistanis ja seejuures eriti riigi lõunaosas, kus on rahvusvaheliste jõudude koosseisus ka Eesti sõjaväelased,“ lisas ta.
We have started to share our e-governance experience with the Persian Gulf countries and are prepared to organise an e-state-related ministerial conference in the summer of 2013 in Tallinn, according to Foreign Minister Urmas Paet at the meeting of the ministers of the European Union and the Persian Gulf Co-operation Council countries held in Luxembourg.
Oleme alustanud oma e-valitsuse kogemuse jagamist Pärsia lahe riikidega ning oleme valmis korraldama e-riigi-alase ministrite konverentsi 2013. aasta suvel Tallinnas, ütles välisminister Urmas Paet Luksemburgis Euroopa Liidu ja Pärsia Lahe Koostöönõukogu ministrite kohtumisel.
Paet stated that the need to strengthen relations with the Persian Gulf states has grown over the past few years.
Paeti sõnul on vajadus suhete tugevdamiseks Pärsia lahe riikidega viimastel aastatel kasvanud.
“The joint efforts of the European Union and the Persian Gulf countries have been necessary for handling challenges in our unstable southern neighbourhood, and this co-operation could be expanded to various other sectors,” stated Foreign Minister Paet.
„Euroopa Liidu ja Pärsia lahe riikide ühised jõupingutused väljakutsetega toimetulemiseks ebastabiilses lõunanaabruses on olnud vajalikud ning seda koostööd tuleks laiendada erinevatele valdkondadele,“ lausus välisminister Paet.
In order to make relations more strategic, the Estonian foreign minister proposed to his Persian Gulf and European Union colleagues that a joint e-state-related ministerial conference could be organised in Tallinn in the summer of 2013.
Eesti välisminister tegi suhete strateegilisemaks muutmiseks Pärsia lahe ja Euroopa Liidu kollegeegidele ettepaneku korraldada ühine e-riigi-alane ministrite konverents 2013. aasta suvel Tallinnas.
“The ministers of some Persian Gulf countries have already come to Estonia to become acquainted with features of Estonia’s e-government.
„Mõned Pärsia lahe riikide ministrid on juba käinud Eesti e-valitsuse lahendustega tutvumas.
We have discussed co-operation opportunities and some projects have already begun,” Paet said.
Oleme arutanud koostöövõimalusi ning mõned projektid on juba alanudki,“ rääkis Paet.
“A ministers’ conference focused on e-state topics would also be a good opportunity for the European Union and the Persian Gulf countries to strengthen their co-operation,” he added.
„E-riigi teemaline ministrite konverents oleks ka hea võimalus Euroopa Liidu ja Pärsia lahe riikide vahelise koostöö tugevdamiseks,“ lisas ta.
“Our prior experiences with successfully sharing our e-governance know-how with Arab countries – Egypt, Tunisia, and the Palestinian National Authority – have encouraged us to expand this co-operation to the Persian Gulf countries,” said Foreign Minister Paet.
„Samuti on senine edukas e-valitsemise kogemuse jagamine araabiamaadega, Egiptuse, Tuneesia ja Palestiina omavalitsusega julgustanud meid seda koostööd laiendama ka Pärsia lahe riikidesse,“ lausus välisminister Paet.
The use of e-governance, which is widespread in Europe, makes the political system more transparent and boosts the quality of public services.
Euroopas laialdaselt kasutusel olev e-valitsemine teeb poliitilise süsteemi läbipaistvamaks ja tõstab avalike teenuste kvaliteeti.
In addition to making bilateral relations between the European Union and the Persian Gulf Co-operation Council countries more strategic, other topics discussed at the meeting yesterday were human rights, issues related to piracy and terrorism, and the situation in the European Union and its close neighbours.
Kohtumisel oli lisaks Euroopa Liidu ja Pärsia lahe Koostöönõukogu riikide kahepoolsete suhete strateegilisemaks muutmisele kõne all inimõiguste, piraatluse ja terrorismiga seonduvad teemad, veel arutati olukorda Euroopa Liidu ja laheriikide naabruses.
The members of the Persian Gulf Co-operation Council are Saudi Arabia, Oman, Bahrain, Kuwait, Qatar, and the United Arab Emirates.
Pärsia Lahe Koostöönõukogusse kuuluvad Saudi Araabia, Omaan, Bahrein, Kuveit, Katar ja Araabia Ühendemiraadid.
The Council condemned terror attacks on Israel and condemned the large scale demolition of Palestinian houses in the Rafah district.
Teisipäeval jätkub välisministrite nõukogu välisasjade sessiooniga, kus arutatakse olukorda Lääne-Balkanil, Iraagis, Iraanis, Lähis-Idas ning käsitletakse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat.
Bilateral double taxation agreements are primarily forged in order to share tax revenue between two countries, exchange information and protect citizens from paying tax on the same income in two countries at once.
Topeltmaksustamise vältimise lepinguid sõlmitakse eelkõige maksutulu jagamiseks kahe riigi vahel, info vahetamiseks ja selleks, et kodanikud ei peaks maksma sama tulu pealt makse kahes riigis.
The agreement determines whether the taxing rights for different forms of income – wage income, business income, property income, interest income, dividend income – are with an individual’s country of residence or the country where the source of revenue is based, or if it should be split between both.
Leping jagab eri tululiikide - palgatulu, ärikasum, kinnisvaratulu, intressitulu, dividenditulu - maksustamisõiguse kas selle riigi kasuks, kus isik on resident, või selle riigi kasuks, kus asub tuluallikas, või nende mõlema vahel.
One of the aims behind double taxation agreements is to facilitate investment – for example, it sets a limit on one country’s rights to introduce higher taxes for residents of the other country.
Topeltmaksustamise vältimise lepingute üheks eesmärgiks on soodustada investeeringuid, näiteks piirab leping riigi õigusi kehtestada teise lepingupoole residentidele kõrgemaid makse.
Estonia has double taxation agreements in place with 57 countries.
Eesti on sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingu 57 riigiga.
Estonian Ambassador to NATO Jüri Luik signed the NATO and Euro-Atlantic Partnership Council (EAPC) Memorandum of Understanding for improving the efficiency of international assistance in crisis or disaster areas on Thursday, 4 June.
Neljapäeval, 4. juunil allkirjastas Eesti suursaadik NATO juures Jüri Luik NATO ja Euroatlandi Partnerlusnõukogu (EAPC) teineteisemõistmise memorandumi rahvusvahelise abi saatmise hõlbustamiseks kriisipiirkonda.
Estonia is the 25th nation to join this memorandum.
Eesti on 25. riik, mis liitus nimetatud memorandumiga.
The purpose of the memorandum is to facilitate the administration of international aid in disaster areas.
Memorandumi eesmärk on hõlbustada rahvusvahelise abi andmist katastroofipiirkonnas.
The document focuses on the transport of aid teams and necessary supplies to the destination and back to the original countries after the end of the mission, including the issues of transport, visas and customs.
Dokument keskendub abimeeskondade ja vajaliku varustuse transpordile sihtriiki ning pärast missiooni lõppemist tagasi asukohamaale, hõlmates nii transpordi-, viisa- kui ka tolliküsimusi.
By joining the memorandum, Estonia is creating better possibilities for reaching a potential disaster area.
Memorandumiga liitumine loob Eesti abimeeskondadele paremad eeldused võimalikku katastroofipiirkonda jõudmiseks.
The document came into force upon being signed.
Dokument jõustub allakirjutamise hetkest alates.
The memorandum, which was approved by NATO/EAPC in 2006, is open to all EAPC and Partnership for Peace (PfP) nations.
NATO/EAPC poolt 2006. aastal heakskiidetud memorandum on avatud kõigile EAPC-i ning Rahupartnerlusprogrammi (PfP - Partnership for Peace) riikidele.
Some of the nations that have joined the memorandum are the Netherlands, Lithuania, Norway, Poland, Germany, and the United Kingdom.
Memorandumiga on seni liitunud teiste riikide hulgas Holland, Leedu, Norra, Poola, Saksamaa, Ühendkuningriik.
Press spokesperson, Permanent Representation of Estonia to NATO
Pressiesindaja, Eesti Alaline Esindus NATO juures
The goal of the declaration is to make development assistance from OECD members and other countries that join the declaration more consistent and unified.
Deklaratsiooni eesmärk on ühtlustada OECD liikmete ning teiste deklaratsiooniga liitujate arenguabi andmise põhimõtteid.
In addition to development co-operation and development assistance, the ministers also talked about the economic effects of climate change and discussed possible measures that could help achieve readiness for combating climate change.
Lisaks arengukoostööle ja arenguabile käsitleti ministrite kohtumisel kliimamuutuste mõju majandusele ning arutati võimalusi ja abinõusid, mis aitaksid saavutada valmisolekut kliimamuutustega võitlemiseks.
The discussion focused mostly on different policies about adopting the use of new climate-friendly technology in order to reduce greenhouse gas emissions.
Diskussioon käsitles eeskätt erinevaid poliitikaid, mille läbi oleks võimalik vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni uute kliimasõbralike tehnoloogiate kasutuselevõtuga.
When he had the floor, Foreign Minister Urmas Paet talked about the need to focus more on environmentally friendly and sustainable economic development in Third World countries.
Välisminister Paet rääkis oma sõnavõtus vajadusest keskenduda rohkem keskkonnasõbralikule ja jätkusuutlikule majandusarengule kolmanda maailma riikides.
“One possibility for motivating developing nations to use environmentally friendly technology is through development assistance projects that emphasise such solutions,” Paet said.
„Üks võimalus motiveerida arenguriike kasutama keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid on vastava suunitlusega arenguabiprojektide kaudu,” sõnas Paet.
“This would also give Third World countries a good chance to formulate an appropriate and ecologically balanced growth strategy for themselves,” the minister added.
„Ühtlasi annab see kolmanda maailma riikidele hea võimaluse kujundada endale sobiv ja ökoloogiliselt tasakaalus kasvustrateegia,” lisas minister.
Today Foreign Minister Paet will participate in an informal meeting of the OECD candidate countries.
Täna võtab välisminister Paet osa OECD kandidaatriikide mitteametlikust kohtumisest.
In addition to Estonia, the other OECD candidate countries are Chile, Israel, Russia, and Slovenia.
Peale Eesti on OECD kandidaatriigid veel Tšiili, Iisrael, Venemaa ja Sloveenia.
Estonia received an invitation for accession negotiations from the OECD on 16 May 2007.
Eesti sai OECD-lt liitumisläbirääkimiste kutse 16. mail 2007.
The statement declares that the participants of the Multinational Force Statement share the suffering of the families and sacrifices of those governments whose citizens have been kidnapped, brutally treated and killed.
Pöördumises avaldatakse ühiselt kaastunnet ja jagatakse nende perekondade ja riikide leina, kelle kodanikke või sõdureid on röövitud, jõhkralt koheldud või tapetud.
Foreign Minister Urmas Paet expressed satisfaction over the acceptance of Estonia, Latvia and Lithuania’s common candidate into the NATO Group of Wise Men.
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt Eesti, Läti ja Leedu ühiskandidaadi kinnitamise üle NATO Tarkade meeste rühma.
“The compiling of a new strategic concept for NATO is an important process that involves many issues of significance for the Baltic states.
„Uue NATO strateegilise kontseptsiooni koostamine on oluline protsess, milles on mitmeid Balti riikidele tähtsaid teemasid.
More information: http://www.mfa.gov.lv/en/news/press-releases/2009/july/04/
Infoks ühiskandidaadi kohta: http://www.mfa.gov.lv/en/news/press-releases/2009/july/04/
“The opening of a consulate also makes consular services and aid more accessible to the people living in that region,” he added.
Konsulaadi avamine lihtsustab ka Paeti sõnul regioonis elavatele või reisivatele inimestele konsulaarteenuste ja -abi andmist.
The expenses involved in opening and running the consular representation will be covered in co-operation with Enterprise Estonia.
Konsulaadi avamise ja tegutsemise kulud kaetakse koostöös Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega (EAS).
An Enterprise Estonia representative will work in the same space.
Konsulaadiga samades ruumides töötab ka EASi esindaja.
During their meeting in Kaliningrad today, Foreign Minister Urmas Paet and Russian Foreign Minister Sergei Lavrov spoke about preparations for signing the Estonia-Russia border treaties.
Välisminister Urmas Paet ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov rääkisid täna kohtumisel Kaliningradis Eesti-Vene piirilepingute sõlmimise ettevalmistustest.
The Estonian and Russian foreign ministers each gave an overview of the domestic preparation of the drafts in preparation for the signing.
Eesti ja Venemaa välisminister andsid ülevaate piirilepete eelnõude riigisisesest ettevalmistusest lepete allkirjastamiseks.
Estonia and Russia are also moving forward with preparations to sign other bilateral agreements.
Eesti ja Venemaa liiguvad edasi ka teiste kahepoolsete lepingute ettevalmistamisega allkirjastamiseks.
“We hope to sign an agreement for co-operation in emergency situations, a diplomatic property agreement, and an agreement related to higher education in the near future, as well as to move forward with the cross-border co-operation agreement,” said Foreign Minister Paet.
„Loodame lähiajal allkirjastada hädaolukordades koostöö tegemise kokkuleppe, diplomaatilise kinnisvara lepingu ning kõrgharidusalase lepingu ning liikuda edasi piiriülese koostöö leppega,“ lausus välisminister Paet.
Paet and Lavrov expressed satisfaction with the fact that positive developments have taken place in Estonia and Russia’s economic relations.
Paet ja Lavrov avaldasid heameelt, et Eesti ja Venemaa majandussuhetes on toimunud positiivne areng.
“Russia has become Estonia’s third biggest trade partner,” said Foreign Minister Paet.
„Venemaa on tõusnud Eesti kolmandaks kaubanduspartneriks,“ ütles välisminister Paet.
“Tourism relations have also picked up.
„Samuti on elavnenud turismisuhted.
Last year nearly a third more Russian tourists visited Estonia than previously,” he added.
Möödunud aastal külastas Eestit ligi kolmandiku võrra rohkem Vene turiste kui varem,“ lisas ta.
Paet expressed hope that Russia would soon begin to ratify the Estonia-Russia agreement for the prevention of double taxation.
Paet avaldas lootust, et Venemaa alustab peatselt ka Eesti-Vene topeltmaksustamise vältimise leppe ratifitseerimist.
“We are also addressing putting an end to Russia’s ban on livestock imports,” he added.
„Samuti käsitlesime elusloomade impordipiirangu lõpetamist Venemaa poolt,“ lisas ta.
The ministers also talked about the upcoming visit of Patriarch of Moscow and All Russia Kirill to Estonia.
Ministrid kõnelesid ka Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Kirilli eelseisvast Eesti-visiidist.
Paet and Lavrov also talked about improving the border-crossing infrastructure.
Veel rääkisid Paet ja Lavrov Narva piiriületuse infrastruktuuri parandamisest.
“Ensuring smooth border crossings is necessary for the easy movement of people and goods.
„Sujuva piiriületuse tagamine on vajalik nii inimeste kui kaupade tõrgeteta liikumiseks.
We feel it is very important to develop the cross-border infrastructure, including building a new bridge on the Narva River,” Paet added.
Peame väga oluliseks piiriületuse infrastruktuuri arendamist, sealhulgas Narva jõele uue silla ehitamist,“ lisas Paet.
The ministers said that co-operation with Russia within the framework of the European Union Cross-Border Co-operation Programme has gone well.
Ministrite sõnul on Euroopa Liidu piiriülese koostöö programmis Venemaaga koostöö sujunud edukalt.
“A great deal of joint projects take place within the trilateral co-operation of Estonia, Latvia and Russia.
„Eesti, Läti ja Venemaa kolmepoolse koostööprogrammi raames toimub arvukalt ühisprojekte.
We would like to continue with this co-operation in the future,” Paet added.
Soovime selle koostööga jätkata ka edaspidi,“ lisas Paet.
Paet and Lavrov also discussed Russia’s relations with the European Union, including the visa waiver dialogue between the EU and Russia.
Paet ja Lavrov arutasid veel Venemaa suhteid Euroopa Liiduga, sealhulgas viisavabadusdialoogi ELi ja Venemaa vahel.
Photo: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/8967969043/
Foto: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/8967969043/
On Thursday, 29 January, the Government of Estonia approved an order to establish an embassy of the Republic of Estonia in the capital of Belarus, Minsk.
Neljapäeval, 29. jaanuaril võttis valitsus vastu korralduse Eesti Vabariigi suursaatkonna asutamiseks Valgevene pealinnas Minskis.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the government’s decision reflects both the more open policy of the European Union towards Belarus as well as Estonia’s interest in intensifying bilateral relations.
Välisminister Urmas Paeti sõnul peegeldab valitsuse otsus nii Euroopa Liidu avatumat poliitikat Valgevene suunal kui Eesti huvi kahepoolsete suhete tihendamiseks.
“We are interested in gradually opening Belarus up to Europe,” said Paet.
„Meie huvi on Valgevene järk-järguline avanemine Euroopale,“ ütles Paet.
“However, while we are creating closer relations, all the European Union’s positions on improving the condition of human rights and freedoms in Belarus still apply,” he emphasised.
„Suhete tihendamisel jäävad aga kehtima kõik Euroopa Liidu seisukohad inimõiguste ja vabaduste tingimuste parandamise vajadusest Valgevenes,“ toonitas ta.
“The establishment of an embassy creates better conditions for developing bilateral relations and for beginning all sorts of co-operation projects,” said Foreign Minister Paet.
„Suursaatkonna rajamine on kahepoolsete suhete arenemise, aga ka mitmesuguste koostööprojektide alustamise eeldus,” ütles välisminister Paet.
“The existence of an embassy also provides opportunities for energising economic relations between the two nations,” Paet asserted.
„Suursaatkonna olemasolu annab võimalusi ka kahe riigi vaheliste majandussuhete aktiviseerumiseks,“ rääkis Paet.
“The investment climate in Belarus has become more liberal and Estonian investments in Belarus have increased exponentially over the past few years.
„Praeguseks on Valgevene investeerimistingimused muutunud liberaalsemaks ning Eesti ettevõtjate investeeringud Valgevenesse kasvanud viimaste aastate jooksul kordades.
When the economic situation stabilises, the export of Estonian goods to Belarus could also hold great potential,” he explained.
Ka Eesti toodete ekspordiks Valgevenesse võiks majandusolukorra stabiliseerudes oodata head potentsiaali,“ selgitas ta.
The embassy will begin functioning in the space currently used by the Estonian consulate general.
Suursaatkond asub tööle praeguse Eesti peakonsulaadi ruumides.
A charge d’affaires will be dispatched to Minsk to replace the director of the consulate general and begin directing the activities of the embassy.
Peakonsulaadi praeguse juhi, konsuli asemel lähetatakse Minskisse asjur, kes hakkab suursaatkonna tööd juhtima.
The expenses tied to establishing an embassy will be covered by the budget of the Foreign Ministry.
Suursaatkonna asutamisega seotud kulud kaetakse Välisministeeriumi eelarvest.
Estonia has had a consulate general in Minsk since 1995, but in accordance with diplomatic practices, the consulate is not able to fulfil all the responsibilities of a diplomatic representation.
Eestil on Minskis peakonsulaat alates 1995. aastast, kuid lähtuvalt diplomaatia tavadest ei saa peakonsulaat täita kõiki diplomaatilise esinduse ülesandeid.
The government has decided to establish an Estonian embassy in the capital of India, New Delhi.
Valitsus otsustas asutada India pealinnas New Delhis Eesti suursaatkonna.
Foreign Minister Urmas Paet stated that as of the spring the Foreign Ministry will send a chargé d’affaires to New Delhi, whose task it will be to make preparations for opening an embassy there in the fall of this year.
Välisminister Urmas Paeti sõnul lähetab välisministeerium alates kevadest New Delhisse asjuri, kelle ülesanne on teha ettevalmistusi saatkonna avamiseks käesoleva aasta sügisel.
“We plan to send an ambassador to New Delhi by the end of the year,” said Paet.
„Selle aasta lõpuks on plaanis lähetada New Delhisse Eesti suursaadik,“ ütles Paet.
Paet stated that the opening of the embassy in New Delhi will help to intensify political co-operation with India and develop business and cultural contacts, as well as provide an opportunity to better address consular matters and to issue visas.
Paeti sõnul aitab saatkonna avamine New Delhis tihendada Indiaga poliitilist koostööd, arendada ettevõtlus- ja kultuurikontakte ning tegeleda paremini ka konsulaarküsimustega ja väljastada viisasid.
“On account of India’s important and growing role in the world and Estonians’ increasing interest in travelling to India, the plan to open an Estonian representation in India has been on the agenda for quite some time.
„Arvestades India olulist ja kasvavat rolli maailmas ning Eesti inimeste suurenevat huvi Indiasse reisimise vastu on Eesti esinduse avamine Indias olnud päevakorras juba mõnda aega.
From September 2005 to July 2008 an Estonian consular diplomat was working in the Finnish Embassy in New Delhi,” said Paet.
2005. aasta septembrist kuni 2008. aasta juulini töötas Soome saatkonna juures New Delhis ka Eesti konsulaardiplomaat,“ ütles Paet.
Currently Estonia’s non-resident ambassador to India residing in Tallinn is Peep Jahilo.
Praegu on Eesti mitteresideeriv suursaadik Indias, asukohaga Tallinnas Peep Jahilo.
The ambassador presented his credentials to Indian President Pratibha Devisingh Patil on 8 December 2010.
Suursaadik andis India presidendile Pratibha Devisingh Patile oma volikirja üle 8. detsembril 2010. aastal.
Estonia also has two honorary consuls in India: Anil Vig in New Delhi and Sunil Khana in Mumbai.
Eestil on Indias ka kaks aukonsulit: Anil Vig New Delhis ja Sunil Khanna Mumbais.
India re-recognised the independence of the Republic of Estonia on 9 September 1991.
India taastunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust 9. septembril 1991. aastal.
Diplomatic relations were established on 2 December 1991.
Diplomaatilised suhted sõlmiti 2. detsembril 1991. aastal.
At the time a British colony, India recognised Estonia for the first time on 22 September 1921 when Estonia became a member of the League of Nations.
Briti kolooniana tunnustas India Eestit juba 22. septembril 1921. aastal, kui Eestist sai Rahvasteliidu liige.
On Friday, March 11, the Undersecretary for Legal and Consular Affairs of the Foreign Ministry Annely Kolk and the Ambassador of the Republic of Estonia to Poland Harri Tiido opened the Estonian honorary consulate in Białystok.
Reedel, 11. märtsil, avasid välisministeeriumi asekantsler Annely Kolk ja Eesti suursaadik Poolas Harri Tiido Białystokis Eesti aukonsulaadi.