natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To make our Union better and bring it closer to the people, and to allow the leaders of member states to hold deeper political debates, President of the European Council Donald Tusk has initiated the Leaders’ Agenda meetings of national leaders on the highest-priority topics.
Et muuta meie liit paremaks ja kodanikele lähedasemaks, et võimaldada liikmesriikide juhtidel pidada sügavamaid poliitilisi debatte, on Ülemkogu eesistuja Donald Tusk algatanud nn Leaders’ Agenda ehk liikmesriikide juhtide kohtumised kõige prioriteetsematel teemadel.
Nine such informal discussions are planned in 2018.
2018. aastal on planeeritud üheksa sellist mitteametlikku arutelu.
But the future of Europe can of course not be shaped by leaders and senior officials alone, and I hope that we will have serious discussions with participation of sociologists, economists, thinkers – i.e., all of us.
Aga Euroopa tulevikku ei saa mõistagi kujundada ainult juhid ja kõrged ametnikud ning ma loodan, et meid ootab ees ka tõsine arutelu sotsioloogide, majandusteadlaste, mõtlejate, see tähendab meie kõigi osalusel.
I hope you will join us in thinking and taking part in the discussions on the future of Europe, to shape the European Union into exactly the organization that the people of Estonia need.
Kutsun teid kaasa mõtlema ja osalema ka Euroopa tuleviku aruteludes, et kujundada Euroopa Liit just selliseks, millisena seda vajavad Eesti inimesed.
Maintaining people’s faith and trust in Europe is of critical importance.
Inimeste usu ja usalduse hoidmine Euroopa vastu on kriitilise tähtsusega.
Liberties are encoded into the EU’s DNA, but their advancement has to be continued through policies that foster a sense of security for citizens: defending the borders, dealing with immigration, promoting the economy, fighting corruption.
Vabadused on Euroopa Liidu DNA-s, aga nende edendamist tuleb jätkata poliitikatega, mis loovad kodanikele kindlustunnet: piiride kaitsmine, immigratsiooniga tegelemine, majanduse edendamine, korruptsiooniga võitlemine.
It is important to create synergy between different European Union policies, such as in the field of economic and social policy.
Oluline on luua sünergiat erinevate Euroopa Liidu poliitikate vahel, näiteks majandus- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas.
To ensure both the safety and sense of security for people, activities in the field of internal and external security must be coordinated.
Inimeste turvalisuse ja kindlustunde tagamiseks on vajalik sise- ja välisjulgeoleku-alaste tegevuste koordineeritus.
The economic well-being and standard of living in European countries are largely related to connections between all regions of the EU, and thus successful energy and transport projects are important.
Euroopa riikide majanduslik heaolu ja elatustase on suurel määral seotud kõiki Euroopa Liidu piirkondi hõlmavate ühendustega, mistõttu on olulised edukad energia- ja transpordiprojektid.
The European Union’s capability to take action in crises is vital as well.
Tähtis on Euroopa Liidu tegutsemisvõime kriisihetkedel.
The European Union’s common position on the Russian aggression against Ukraine underscores this, as it firmly upholds the fundamental principles of the European security architecture and deplores flagrant violations of international law.
Selle kinnituseks on Euroopa Liidu ühtne positsioon Venemaa Ukraina-vastase agressiooni osas, mis seisab kindlalt Euroopa julgeolekukorralduse aluspõhimõtete eest ja vastustab rahvusvahelise õiguse jõhkraid rikkumisi.
At a time that Ukraine is approaching 2019 elections, we and other friends of and donors to Ukraine have to provide multifaceted support for key reforms and continue to set rigorous demands in regard to the fight against corruption.
Ajal, mil Ukraina läheneb 2019. aasta valimistele, tuleb meil koos teiste Ukraina sõprade ja doonoritega toetada igakülgselt olulisi reforme ja olla samas nõudlik korruptsioonivastase võitluse osas.
It is in precisely this way that we best support Ukraine’s sovereignty and right to self-determination.
Just nii toetame kõige paremini Ukraina suveräänsust ja iseotsustusõigust.
Naturally, our interest and objective is to contribute to reforms in all six Eastern Partnership countries, giving particular consideration to three associated partners – Ukraine, Georgia and Moldova.
Mõistagi on meie huvi ja eesmärk aidata kaasa kõigi kuue idapartneri reformidele, pidades eriti silmas kolme assotsieerunud partnerit, see tähendab, lisaks Ukrainale ka Gruusiat ja Moldovat.
The European aspirations of these countries have our complete support.
Nende rahvaste Euroopa-püüdlustel on meie täielik toetus.
We reaffirmed as much at the Eastern Partnership Summit held late last November.
Seda kinnitasime ka novembri lõpus toimunud Idapartnerluse tippkohtumisel.
An important discussion for Estonia in 2018 concerns the European Union’s new multiannual financing framework, which must take into account the prospective exit of a major member state from the EU.
2018. aastal kujuneb Eesti jaoks oluliseks Euroopa Liidu uue eelarveraamistiku arutelu, mis peab arvesse võtma ühe suure liikmesriigi eelseisvat lahkumist EList.
As a result, our common budget may decrease.
Sellest tulenevalt võib meie ühine eelarve väheneda.
Estonia’s position is that if we wish to see a more effective, more capable Europe, we have to be prepared to contribute a bit more, since we are now a somewhat more affluent member state ourselves.
Eesti seisukoht on, et kui me soovime näha tõhusamat ja teovõimelisemat Euroopat, peame olema ka ise valmis, nüüd juba mõnevõrra jõukama liikmesriigina, pisut rohkem panustama.
Estonia has to this point been one of the EU’s biggest net recipients.
Eesti on senini olnud Euroopa Liidu eelarve üks suuremaid kasusaajaid.
On average, we have received 3.5 euros for each euro we have contributed.
Keskmiselt oleme me iga sisse makstud euro eest saanud tagasi 3,5 eurot.
We will certainly remain a net recipient in the next budgetary period.
Netosaajaks jääme me kindlasti ka järgmisel eelarveperioodil.
EU funds have provided significant support for our structural reforms, created economic growth and jobs, and helped develop infrastructure and promote research activity.
Euroopa Liidu vahendid on oluliselt toetanud meie struktuursete reformide läbiviimist, loonud majanduskasvu ning töökohti, aidanud arendada taristut ja edendada teadustegevust.
A number of projects that are priorities for Estonia are slated for potential funding in the next financial framework as well, including Rail Baltic, the synchronization of power grids with Europe, and research and development.
Ka järgmise eelarveperioodi võimalikus rahastamises on kavandatud mitmeid Eestile prioriteetseid projekte, sealhulgas Rail Baltic, elektrivõrkude sünkroniseerimine Euroopaga, teadus- ja arendustegevus.
I would also like to touch on the issue of protection of our citizens and Estonian economic interests around the world.
järgnevalt peatun meie kodanike ja Eesti majandushuvide kaitsmisel maailmas.
The crises and terrorist attacks of recent years, including in Europe, have instilled in people a more acute realization of the potential dangers abroad.
Viimaste aastate kriisid ja terroriaktid, sealhulgas Euroopas, on teravdanud inimeste arusaama võimalikest ohtudest välismaal.
The Foreign Ministry has done all it can so that our people are better protected and our citizens have up to date, relevant information about travel destinations.
Ka välisministeerium on teinud kõik endast oleneva, et meie inimesed oleks paremini kaitstud ja meie kodanike teadmised reisisihtkohtadest oleksid aja- ja asjakohased.
Our people can count on assistance anywhere in the world from Estonian embassies and honorary consuls, as well as from our partners and the EU’s representatives.
Meie inimestel on võimalik abi saada igas maailma paigas Eesti saatkondadest ja aukonsulitelt, meie partnerite ja Euroopa Liidu esindajatelt.
The Foreign Ministry offers an around-the-clock emergency assistance hotline, and keeps information on travellers’ safety up to date on its website.
Välisministeerium pakub ööpäevaringselt hädaabikõne võimalust uuendab operatiivselt turvalist reisimist puudutavat infot oma kodulehel.
We have been able to resolve the most complicated consular incidents in Iraq, India and Afghanistan and to this point, we have succeeded in bringing all of our people home safely.
Oleme suutnud lahendada kõige keerulisemad konsulaarjuhtumid Iraagis, Indias ja Afganistanis ning seni on meil õnnestunud kõik oma inimesed õnnelikult koju tuua.
This has come about thanks to the total dedication, experience and forbearance of the Estonian diplomats and officials, and assistance from our allies and partners.
See on teoks saanud tänu Eesti diplomaatide ja ametnike täielikule pühendumisele, kogemusele ja kannatlikkusele ning meie liitlaste ja partnerite kaasabile.
Our business and economic diplomats are just as dedicated.
Sama pühendunud on ka meie äri- ja majandusdiplomaadid.
The ratio of Estonia’s exports to GDP is 80 per cent, which is one of the highest indicators in the European Union and the entire world.
Eesti ekspordi suhe SKP-sse on 80 protsenti, mis on üks kõrgemaid näitajaid nii Euroopa Liidus kui kogu maailmas.
Inexpensive labour and cheap manufacturing – our old competitive advantages – are fading.
Odav tööjõud ja odav tootmine kui meie kunagised konkurentsieelised on kadumas.
At the same time, the Estonian success stories and our global possibilities, above all as a developer and supplier of e-governance and IT services, are far greater than we ourselves have yet realized.
Samas on Eesti edulugu ja meie globaalsed võimalused, eelkõige e-valitsemise ja IT teenuste arendaja ja pakkujana, kaugelt suuremad, kui me ise ehk oleme adunud.
Access to the single market on the background of a free trade system based on WTO rules helps us to energetically develop in new conditions where most of the world’s economic growth is taking place outside the European Union.
Ligipääs Euroopa Liidu ühisturule tugeva WTO reeglitel põhineva vabakaubandussüsteemi taustal aitab meil jõuliselt edasi areneda ka uutes tingimustes, kus enamus majanduskasvust maailmas toimub väljaspool Euroopa Liitu.
Insofar as we need an open global economic environment for our further growth as an open economy, we continue efforts to enter into free trade agreements with all of our key partners.
Kuivõrd edasiseks kasvuks vajame meie avatud majandusena ka avatud globaalset majanduskeskkonda, jätkame jõupingutusi kõigi Eesti oluliste partneritega vabakaubanduslepingute sõlmimiseks.
As to recent positive examples in this area, I would like to highlight the recent provisional entry into force of the FTA with Canada and the negotiations for an FTA with Japan, which reached the home stretch during the Estonian Presidency.
Viimaste aja positiivsetest näidetest tahaks siinkohal esile tõsta äsja ajutiselt jõustatud vabakaubanduslepingut Kanadaga ja Eesti eesistumise ajal lõpusirgele jõudnud läbirääkimisi Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks.
The key to furthering our business interests may no longer necessarily lie in the fact that we do more and a greater volume of everything.
Meie ärihuvide edendamise võti ei pruugi täna enam seisneda selles, et teeme kõike seni tehtust rohkem ja suuremas mahus.
Instead, what will bring success is consistently developing our niche capabilities.
Pigem toob edu oma nišivõimekuste sihikindel arendamine.
Proceeding from entrepreneurs’ business interests, we also must be able to better combine different state resources and abilities with those of private enterprise.
Samuti peame ettevõtjate ärihuvidest lähtuvalt suutma paremini kombineerida erinevaid riiklikke vahendeid ja võimeid eraettevõtete omadega.
Economic well-being and security are two sides of the same coin: an active and targeted business diplomacy will support our foreign policy and security policy, and the stability that comes with the secure environment will lay the preconditions for successful economic development.
Majanduslik heaolu ja julgeolek on ühe mündi kaks külge: tegus ja sihikindel äridiplomaatia toetab meie välis- ja julgeolekupoliitikat, turvalise keskkonnaga kaasnev stabiilsus loob eeldused edukaks majandusarenguks.
Close ties and cooperation, united efforts to promote our economic interests with the private sector and other agencies are just as important as cooperation with allies when it comes to strengthening our security.
Tihe põimumine ja koostöö, ühised jõupingutused meie majandushuvide edendamisel erasektoriga ja teiste ametkondadega on sama olulised kui koostöö liitlastega meie julgeoleku kindlustamisel.
Only in this way can the question “Is Narva next?” be countered with the resounding answer that indeed Narva is the best destination for making the next investment decision.
Vaid nii võib küsimusest „Is Narva next?“ saada tõdemus, et jah, just Narva on parim sihtkoht järgmise investeerimisotsuse langetamisel.
In the long term, development cooperation also stands for precisely our own people and interests.
Ka arengukoostöö seisab pikas perspektiivis just meie inimeste ja huvide eest.
I am certain that with the development cooperation funds entrusted to the Foreign Ministry, we are doing commendable marketing work for Estonia worldwide and at the same time we are making the world around us a better, safer place, helping other countries with solutions that have been successfully tried at home.
Mina olen kindel, et riigi poolt välisministeeriumile usaldatud arengukoostöö vahenditega teeme Eestile tänuväärset müügitööd maailmas ja muudame samas meid ümbritsevat maailma paremaks ning turvalisemaks, aidates teisi riike järele kodus läbiproovitud lahendustega.
Distinguished members of the Riigikogu,
Lugupeetud Riigikogu liikmed,
The main function of the foreign service has always been to safeguard and secure the sovereignty and territorial integrity of the Republic of Estonia.
Välisteenistuse ees seisvaks peamiseks ülesandeks on alati olnud kindlustada Eesti riigi suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus.
They do their work so that we would never be alone again and we are accepted throughout the free world as a country and society for which even the ultimate sacrifice would be worth making, if that were necessary.
Nad töötavad selle nimel, et me poleks enam kunagi üksi ja et meid võetaks kogu vabas maailmas kui riiki ja ühiskonda, mille eest ja mille kaitseks tasub vajadusel tuua ka ülim ohver.
If one end of the measure of our success extends to the outside world, the other end is firmly anchored in our homeland soil.
Kui meie edu mõõdupuu üks ots ulatub välismaailma, siis teine ots on kindlalt ankurdatud kodumaa mulda.
Foreign policy does not serve itself; it works for the interests of our people.
Välispoliitika ei tööta iseenese jaoks, vaid meie inimeste huvides.
It has ensured our success at decisive junctures of history and it is the only conceivable way forward.
See on taganud meile edu ajaloo otsustavatel hetkedel ja on ainuvõimalik tee ka edasi.
As with national defence, more must also be invested into the foreign service in complicated times.
Nii nagu riigikaitsesse, tuleb ka välisteenistusse keerulistel aegadel rohkem investeerida.
In the end, diplomacy is the most effective and actually, the most cost-effective means of ensuring our security.
Lõpuks on just diplomaatia kõige tõhusam ja tegelikult ka kuluefektiivsem vahend meie julgeoleku tagamisel.
The security, economic well-being and sense of security of the people of Estonia will continue to be the main function and source of inspiration for foreign policy activity.
Eesti inimeste julgeolek, majanduslik heaolu ja kindlustunne on ka edaspidi meie välispoliitilise tegevuse peamine ülesanne ja inspiratsiooni allikas.
Thank you for your attention, and I will now be glad to take your questions.
Tänan tähelepanu eest ja olen valmis vastama Teie küsimustele.
Estonia supports the Belarusian European Humanities University that operates as an accredited institution of education in Vilnius after the school was closed down by the Belarusian authorities in Minsk in 2004.
Eesti toetab Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli, mis töötab akrediteeritud õppeasutusena Vilniuses pärast kooli sulgemist Valgevene võimude poolt Minskis 2004. aastal.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia supports the development of democracy and the state of the rule of law and protection of the principles of human rights in Belarus.
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti demokraatia ja õigusriigi arengut ning inimõiguste põhimõtete kaitsmist Valgevenes.
“By supporting the Humanities University, we give a future to young Belarusian people who believe in these values and cannot study at university in their homeland,” Paet added.
„Humanitaarülikooli toetamisega anname tuleviku Valgevene noortele, kes usuvad nendesse väärtustesse ning kes ei saa kodumaal ülikoolis õppida,“ lisas Paet.
The Belarusian European Humanities University was active in Minsk from 1992 and supported by international charity funds.
Valgevene Euroopa Humanitaarülikool tegutses Minskis alates 1992. aastast ning selle tegevust toetasid rahvusvahelised heategevusfondid.
The university was forced to move to Vilnius in 2004.
2004. aastal oldi sunnitud kolima Vilniusse.
The University offers Bachelor’s, Master’s and Doctorial studies.
Ülikool pakub nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõpet.
Belarusian students that cannot study in Belarus due to their political views can study at this school.
Koolis on võimalik õppida muuhulgas ka nendel Valgevene tudengitel, kes oma poliitiliste vaadete tõttu Valgevenes õppida ei saa.
The Ministry of Foreign Affairs allocates 15,000 euros as aid to the Belarusian European Humanities University.
Välisministeerium eraldab 15 000 eurot Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli toetuseks.
Meeting with executive secretary of the Preparatory Commission for the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization (CTBTO) Tibor Toth in New York, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia supports the work of the CTBTO in building up a verification regime for nuclear testing.
Välisminister Urmas Paet ütles New Yorgis, kohtudes Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) täitevsekretäri Tibor Tothiga, et Eesti toetab Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni tööd tuumakatsetuste kontrollsüsteemi ülesehitusel.
Paet stated that an effective monitoring system helps to achieve security regarding the appropriate use of nuclear energy and nuclear testing.
Paeti sõnul aitab efektiivne seiresüsteem saavutada kindlust tuumaenergia kasutusotstarbe ja tuumakatsetuste osas.
“Uniting the restriction of nuclear arms and the ban on nuclear testing is necessary to increase the nuclear safety of the world, but it must happen alongside global security measures and monitoring systems being made more effective,” said Paet.
„Tuumarelvastuse piiramine ja tuumakatsetuste keelustamisega ühinemine on vajalik maailma tuumaohutuse suurendamiseks, kuid see peab toimuma paralleelselt maailma julgeolekut kindlustavate meetmete ja seiresüsteemi tõhustamisega,“ ütles Paet.
“Building up the system will hopefully give additional security to nations that have not yet joined the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT).
„Süsteemi ülesehitamine annab loodetavasti täiendavat kindlust ka riikidele, kes veel ei ole tuumakatsetuste keelustamise lepinguga ühinenud.
It is essential that the international community would be provided with information on the peaceful uses of nuclear energy,” noted the Estonian foreign minister.
On oluline, et rahvusvahelisele üldsusele oleks tagatud informatsioon ka rahuotstarbelise tuumakasutuse kohta,“ märkis Eesti välisminister.
The Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty (CTBT) was opened for signing in 1996.
Tuumakatsetuste piiramise leping (CTBT- Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty) avati allkirjastamiseks 1996. aastal.
Estonia signed the agreement and it was ratified by the Riigikogu in 1999.
Eesti on lepingu allkirjastanud ja Riigikogu ratifitseeris selle 1999. aastal.
The treaty will come into effect six months after it has been ratified by all 44 nations that possessed nuclear capability at the time of its creation.
Leping jõustub kuus kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud kõik 44 lepingu loomise ajal tuumavõimsusi omanud riiki.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia has a good opportunity to use its own experiences to help implement reforms in Ukraine’s legal system.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eestil hea võimalus oma kogemustega aidata kaasa reformide läbiviimisele Ukraina õigusorganite süsteemis.
“The reforming of Estonia’s law and order system into European law and order organisations was an experience from which we gained much wisdom, which we will gladly share with our Ukrainian colleagues,” said Foreign Minister Paet.
„Eesti korrakaitse süsteemi reformimine euroopalikuks korrakaitseorganisatsiooniks on kogemus, millest õpitut jagame heameelega Ukraina kolleegidega,” ütles välisminister Paet.
The Ukrainian criminal militia officials will be introduced to the universally recognised principles of Estonia’s criminal police in order to increase the professional skills and knowledge of the criminal militia.
Ukraina kriminaalmiilitsa ametnikele tutvustatakse Eesti kriminaalpolitsei üldtunnustatud tööpõhimõtteid, et tõsta kriminaalmiilitsa professionaalseid oskusi ja teadmisi.
Training and practical exercises will be organised for the criminal militia workers within the framework of the project, and equipment necessary for forensic studies will be obtained.
Projekti raames korraldatakse kriminaalmiilitsa töötajatele koolitusi ja praktika Eestis ning soetatakse tööks vajalikke kriminalistika vahendeid.
The project will be carried out by the Southern Police Prefecture in co-operation with the Ukrainian non-profit social organisation Dobrotšin.
Projekti viivad ellu Lõuna Politseiprefektuur koostöös Ukraina ühiskondliku mittetulundusorganisatsiooniga „Dobrotšin”.
The Government sees no specific potential danger on Estonian territory in connection with the start of the war.
„Halb julgeolekuolukord on sundinud kodudest lahkuma üle kahe miljoni inimese,” toonitas Paet.
The Foreign Ministry is supporting the activities of the UN and its sub-organisations that protect the indigenous peoples of the world in order to guarantee that the organisations and communities of indigenous peoples have the opportunity to protect their rights and develop their culture and way of life.
Välisministeerium toetab ÜRO ja selle allorganisatsioonide tegevust maailma põlisrahvaste kaitsel, et kindlustada põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade võimalused oma õiguste kaitsel ning kultuuri ja elukorralduse arendamisel.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia has supported various UN organisations that focus on indigenous peoples since 1996.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti toetanud erinevaid põlisrahvastega tegelevaid ÜRO organisatsioone alates 1996. aastast.
“Estonia’s aid is directed towards the economic and social development of the organisations and communities of indigenous peoples, as well as the support of their culture, education and health care,” said the Estonian foreign minister.
„Eesti abi on suunatud põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade majandusliku ja sotsiaalse arengu ning kultuuri, hariduse ja tervishoiu toetuseks,“ ütles Eesti välisminister.
“Another goal of Estonian support is to ensure the protection of the human dignity and human rights of indigenous peoples,” Paet noted, also stating that indigenous issues and helping to preserve indigenous peoples is historically an important topic for Estonia.
„Teine Eesti toetuse eesmärk on kindlustada põlisrahvaste inimväärikuse ja inimõiguste kaitset,“ märkis Paet ja sõnas, et Eesti jaoks on põlisrahvaste küsimused ning nende kestmisele kaasa aitamine ka ajalooliselt oluline.