natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Global Sustainable Development Goals were adopted during the 2015 Summit.
Üleilmsed kestliku arengu eesmärgid kiideti heaks 2015. aasta sügisel toimunud tippkohtumisel.
Estonia gave an overview of the implementation of Sustainable Development Goals in the framework of the 2016 UN High-Level Political Forum.
Eesti tegi ülevaate kestliku arengu eesmärkide rakendamisest 2016. aasta ÜRO kõrgetasemelise poliitilise foorumi raames.
Undersecretary Reinart also met with the UNDP Assistant Administrator and Director of the Bureau of External Relations and Advocacy, Michael O’Neill.
Samuti kohtus asekantsler Reinart New Yorgis ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) juhi asetäitja ja välissuhete osakonna peadirektor Michael O’Neilliga.
They discussed bilateral cooperation and welcomed that the Director for Development and Strategy of the Estonian e-Governance Academy, Hannes Astok, advised the e-governance team of the UNDP in order to promote the UNDP digital governance programmes and projects.
Kohtumisel kõneldi kahepoolsest koostööst ning avaldati heameelt selle üle, et Eesti E-riigi Akadeemia arengudirektor Hannes Astok viibis nõustamas UNDP e-valitsemise meeskonda, et edendada sealset digitaalse valitsemisega seotud programme ja projekte.
It was the first time an Estonian expert gave such advice to the UN.
Tegemist on esimese korraga kui Eesti ekspert oli ÜRO süsteemis sellist nõu andmas.
On Monday 23 February, Foreign Minister Keit Pentus-Rosimannus will meet with visiting Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs of the United Kingdom Philip Hammond for a working visit.
Esmaspäeval, 23. veebruaril kohtub välisminister Keit Pentus-Rosimannus Eestis töövisiidil viibiva Ühendkuningriigi välisministri Philip Hammondiga.
At the meeting, Estonian-British relations, including digital and cyber cooperation, will be discussed.
Kohtumisel kõneldakse Eesti ja Ühendkuningriigi vahelistest suhetest, sealhulgas ka digi- ja küberkoostööst.
The foreign ministers will also discuss important foreign policy issues – the conflict between Ukraine and Russia, the fight against ISIL and the future of the European Union.
Samuti räägivad välisministrid olulistest välispoliitilistest teemadest - Ukraina ja Venemaa konfliktist, ISILi vastasest võitlusest ning Euroopa Liidu tulevikust.
UK Foreign Secretary Philip Hammond also plans to meet with the Chairman of the Parliament’s Foreign Affairs Committee Marko Mihkelson and Chairman of the Parliament’s European Union Affairs Committee Kalle Palling.
Veel on Ühendkuningriigi välisministril Philip Hammondil kavas kohtuda Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni ja Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Kalle Pallinguga.
The UK Foreign Secretary will also meet with the Commander of the Estonian Defence Forces, Lieutenant General Riho Terras and will lay a wreath at the foot of the War of Independence victory monument.
Ühendkuningriigi välisminister kohtub ka kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terrasega ja asetab pärja Vabadussõja võidusamba jalamile.
Please specify which events you would like to cover.
Palume täpsustada, millist konkreetset üritust kajastada soovite.
Press cards will be available on 23 February from 10:00-14:45 at the Foreign Ministry’s guest entrance at Lauteri 2.
Pressi rinnakaardid saab kätte 23. veebruaril ajavahemikul kella 10.00-14.45 välisministeeriumi külalispääslast Lauteri 2.
Monday 23 February
Esmaspäev, 23. veebruar
14:50 Joint press conference of Foreign Minister Keit Pentus-Rosimannus and UK Foreign Secretary Philip Hammond
14.50 Välisminister Keit Pentus-Rosimannuse ja Ühendkuningriigi välisministri Philip Hammondi ühine pressikonverents
Language: Estonian – English
Keel: eesti-inglise
15:10 Placing of a wreath at the foot of the War of Independence victory monument
15.10 Pärja asetamine Vabadussõja võidusamba jalamile
Commander of the Estonian Defence Forces, Lieutenant General Riho Terras will be present.
Juures viibib kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras.
Photographers and camera operators are asked to arrive no later than 15:00
Fotograafidel ja TV-operaatoritel palume kohal olla hiljemalt kell 15.00
NECESSARY CONTACTS for additional information:
VAJALIKUD KONTAKTID lisainfo saamiseks:
On Freedom Square: British Embassy in Tallinn, kai-ines.nelson@fco.gov.uk, tel: +372 667 4712
Vabaduse väljakul: Suurbritannia saatkond Tallinnas, Kai-Ines Nelson, kai-ines.nelson@fco.gov.uk, tel: +372 667 4712
“Energy policy is extremely crucial from the standpoint of European security,” he noted.
Samuti on Paeti kinnitusel EL-Ukraina assotsiatsioonileping jätkuvalt allakirjutamiseks valmis.
“Therefore we must set clear goals to increase energy independence and diversification of sources,” Paet added.
„Oleme selle peatse sõlmimise poolt ning leiame, et see oleks Ukrainale tulevikkuvaatavalt kasulik.
Elected representatives,
Välisminister Sven Mikser
Welcome also to Tallinn.
Lubage mul alustada vaatega ajalukku.
How then do we go about using foreign policy to maintain stability?
Järgnevalt räägin transatlantilistest suhetest.
The word stability itself is interesting, in that it has become the modern day euphemism, or perhaps dysphemism, as it is a kind of an understatement for peace.
Atlandi-ülene julgeolekuallianss on endiselt tugev, samas oleme viimastel aastatel tajunud mitmes poliitikavaldkonnas ebakõlasid, mis võivad mõjuda negatiivselt ka senisele üksmeelele välis- ja julgeolekupoliitikas.
I think that we use the word stability because past experience has taught us to be cautious about making grand claims about world peace, peace in our time etc.
On ilmselge, et USA juhtroll NATO heidutuse ja kaitse tagamisel ning panus Euroopa julgeolekusse on jätkuvalt vajalikud.
But ultimately it is peace that we are trying to maintain.
Samas peavad Euroopa liitlased võtma tõsiselt USA üleskutset õiglasemaks koormajagamiseks.
It is always important to remember that the absence of war, or the presence of stability, should not be the only aim.
Oma julgeolekusse investeerimine on iga riigi kohustus, selle täitmine loob aluse usalduslikeks liitlassuheteks.
The memorial was opened five years ago by President George W. Bush and then-chairman of the Foreign Affairs Committee of the House of Representatives Tom Lantos.
Memoriaal avati Kommunismiohvrite Mälestamise Sihtasutuse eestvedamisel viis aastat tagasi president George W. Bushi ning toonase Esindajatekoja väliskomitee esimehe Tom Lantose osavõtul.
During the memorial ceremony, member of the board of the Victims of Communism Memorial Foundation Aldona Wos presented the Truman-Reagan Medal of Freedom to former US Secretary of Defense Donald Rumsfeld.
Mälestusüritusel andis Kommunismiohvrite Mälestamise Sihtasutuse juhatuse liige Aldona Wos endisele USA kaitseministrile Donald Rumsfeldile üle Truman – Reagani vabaduse medali.
The medal has earlier been awarded to Lech Walesa, Vaclav Havel, Elena Bonner, Pope John Paul II, William F. Buckley Jr., senators Henry “Scoop” Jackson, Jesse Helms, and Joseph Lieberman, former majority leader of the House of Representatives Steny Hoyer, and congressman Tom Lantos.
Eelnevalt on vabaduse medali saanud Lech Walesa, Vaclav Havel, Elena Bonner, paavst John Paul II, William F. Buckley Jr., senaatorid Henry “Scoop” Jackson, Jesse Helms, Joseph Lieberman, endine Esindajatekoja enamuse liider Steny Hoyer ja kongresman Tom Lantos.
Upon receiving the medal, Rumsfeld pointed out that communism has killed a record number of people in the world and the number of victims continues to rise.
Tunnustusmedalit kätte saades juhtis Rumsfeld tähelepanu, et kommunismi tõttu on maailmas hukkunud kõige rohkem inimesi ning ohvrite arv tõuseb.
The main speaker of the memorial ceremony was Annette Lantos, chairman of the Lantos Foundation and widow of Tom Lantos, who emphasised that it is essential that younger generations do not forget the crimes committed by communist regimes and the millions of people who have died as a result.
Mälestusüritusel peakõnelejaks oli Tom Lantose lesk ja Lantose-nimelise Sihtasutuse esinaine Annette Lantos, kes rõhutas, et on oluline, et ka tulevased põlved mäletaksid kommunistlike režiimide poolt toime pandud kuritegusid ning selle tagajärjel hukkunud miljoneid inimesi.
She also reminded listeners that communism has not disappeared and as citizens of the free world we have a responsibility to speak for those who are suffering under repressive regimes today.
Samuti meenutas ta, et kommunism ei ole kadunud ning vaba maailma kodanikena on meie kohustus rääkida inimeste eest, kes selle all siiani kannatavad.
In addition to Annette Lantos, speakers included Chairman of the Victims of Communism Memorial Foundation Dr. Lee Edwards, congressman Andrew Harris, former congressman and president of the Albanian American Civic League Joseph Diogardi, founder and president of the organization Women’s Rights Without Borders and supporter of human rights in China Reggie Littlejohn, and member of the board of the Victims of Communism Memorial Foundation and refugee from the Vietnamese communist regime Anhthu Lu.
Lisaks Annette Lantosele võtsid sõna ka Kommunismiohvrite Mälestamise Sihtasutuse president dr. Lee Edwards, kongresman Andrew Harris, endine kongresman ja Albaania - Ameerika Kodanike Liidu president Joseph Diogardi, organisatsiooni Naised Ilma Piirideta asutaja ja president, Hiina inimõiguslaste toetaja Reggie Littlejohn, samuti Kommunismiohvrite Mälestusmärgi Sihtasutuse juhatuse liige ja Vietnami kommunistliku režiimi pagulane Anhthu Lu.
Wreaths were also placed on the memorial by Estonian Ambassador to the United States Marina Kaljurand and Chairman of the Estonian American National Council Marju Rink-Abel.
Tseremoonial asetasid memoriaali juurde teiste seas pärja Eesti Suursaadik Ameerika Ühendriikides Marina Kaljurand ning Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides esinaine Marju Rink - Abel.
Also under discussion were the situation in the Southern Caucasus region and Armenia’s relations with its neighbours.
Samuti arutati piirkonna julgeolekuolukorda, suhteid naabritega ning energeetikaküsimusi.
“A visa liberalisation agreement is very important for the Serbian community,” Paet emphasised.
„Viisavabastusleping on Serbia ühiskonnale väga oluline,” rõhutas Paet.
“It is in Estonia’s interests for the Western Balkans to be a stable and developing region, and Estonia is prepared to share its own experiences from preparing for EU accession with Serbia.
„Eesti huvides on, et Lääne-Balkan oleks stabiilne ja arenev piirkond ning Eesti on valmis Serbiale jagama oma kogemust ettevalmistustest ELiga liitumisel.
We also think visa freedom for citizens of Serbia and other Western Balkan nations is essential, as is achieving the status of a European Union candidate state,” he added.
Samuti peame oluliseks viisavabadust Serbia ja teiste Lääne-Balkani riikide kodanikele ning Euroopa Liidu kandidaatriikide staatuse saavutamist,” lisas ta.
At the meeting, it was confirmed that the heads of state of both Estonia and Serbia would like for relations between Serbia and Estonia, including economic relations, to develop more rapidly than before.
Nii Eesti kui Serbia riigijuhtide soov on, et Serbia ja Eesti vahelised suhted, sealhulgas majandussuhted, saaksid areneda senisest hoogsamalt, kinnitati kohtumistel.
“So that relations between the two nations could grow to a new level, we would like to reach the final stretch of the agreement for the avoidance of double taxation as soon as possible,” discussed Foreign Minister Paet.
„Et kahe riigi suhted saaksid areneda uuele tasemele, soovime võimalikult kiiresti jõuda lõpusirgele topeltmaksustamise vältimise lepinguga,” kõneles välisminister Paet.
“The conclusion of the agreement for the avoidance of double taxation will give a positive boost to the growth of Estonia-Serbia trade relations and investments,” said Paet.
„Topeltmaksustamise vältimise lepingu sõlmimine annab positiivse tõuke nii Eesti ja Serbia kaubandussuhete kui investeeringute kasvule,” ütles Paet.
While talking about developing bilateral relations, the possibility of teaching Serbian at Tartu University was discussed.
Kahepoolsete suhete arendamisest kõneldes arutati ka Serbia keele õpetamise võimalusi Tartu Ülikoolis.
Paet confirmed that Estonia supports Serbia’s rapid development in co-operation directed towards the European Union and NATO.
Paet kinnitas, et Eesti toetab Serbia kiiret arengut nii Euroopa Liidu kui NATO suunalises koostöös.
Foreign Minister Paet also extended an invitation for his Serbian colleague to visit Estonia, which the latter accepted.
Ühtlasi andis välisminister Paet oma Serbia kolleegile üle kutse Eesti külastamiseks, mille viimane ka vastu võttis.
Minister of Foreign Affairs Toomas Hendrik Ilves on a three-day working visit to the United States stressed at his meetings with Condolezza Rice, National Security Adviser to the President, and Vice President Dick Cheney's counsellors in Washington that all Baltic states have to be invited to NATO's next round of enlargement.
Ameerika Ühendriikides kolmepäevasel töövisiidil viibiv välisminister Toomas Hendrik Ilves rõhutas kohtumistel USA presidendi rahvusliku julgeolekunõuniku Condoleezza Rice'i ning asepresident Dick Cheney nõunikega Washingtonis, et NATO laienemise järgmisse ringi peavad kindlasti olema kaasatud kõik Balti riigid.
In the words of Foreign Minister Ilves it is a pleasure to experience that Estonia's progress in preparation for NATO membership has been recognised in Washington.
Välisminister Ilvese sõnul oli meeldiv tõdeda, et Eesti edusammud NATO liikmeks valmistumisel on Washingtonis tunnustamist leidnud.
"As significant factors we could bring forward the raising of Estonia's defence spending and defence capability", Ilves noted.
"Oluliste teguritena võib siin esile tuua Eesti kaitsekulutuste ja kaitsevõime tõstmise," märkis Ilves.
National Security Adviser to President Bush Condolezza Rice assured Estonia's foreign minister that NATO enlargement will continue and there are no restrictions deriving from history or geography.
President Bushi julgeolekunõunik Condoleezza Rice kinnitas Eesti välisministrile, et NATO laienemine jätkub ja siin ei ole ajaloost või geograafiast tulenevaid piiranguid.
However, for the moment it is too early to name the countries that will be invited to NATO, said Rice.
Praegu on veel aga vara öelda NATOsse kutsutavate riikide nimesid, lausus Rice.
In Washington Foreign Minister Ilves also met with representatives of the Jewish organisations in the USA, to whom he presented the results of Estonian President Lennart Meri's research committee of international crimes against humanity.
Välisminister Ilves kohtus Washingtonis ka USA juudiorganisatsioonide esindajatega, kellele ta tutvustas president Lennart Meri kokku kutsutud rahvusvahelise inimsusevastaste kuritegude uurimise komisjoni töö tulemusi.
Yesterday the Estonian foreign minister also had a meeting with the US Committee to Enlarge NATO, a non-governmental organisation composed of both democrats and republicans.
Eile õhtul oli Eesti välisministril kohtumine veel USA NATO laienemise komiteega, mis on nii demokraatidest kui vabariiklastest koosnev valitsusväline organisatsioon.
Today Foreign Minister Toomas Hendrik Ilves lectures at the Center of Strategic and International Studies in Washington, speaking of "Baltic Dimension in NATO Enlargement", emphasizing on two questions: why the Baltic states want to join NATO and why it is important for the transatlantic community.
Täna esineb välisminister Toomas Hendrik Ilves Washingtonis rahvusvaheliste ja strateegiliste uuringute keskuses ettekandega "Balti mõõde NATO laienemisel", milles ta püüab vastata kahele küsimusele: miks Balti riigid soovivad liituda NATOga ning miks see on oluline transatlantilisele ühiskonnale.
The objective of the foreign minister's working visit is to discuss with the U.S. authorities the NATO enlargement policy as well as the bilateral co-operation between Estonia and the USA.
Välisministri töövisiidi eesmärk on arutada USA võimudega NATO laienemise poliitikat ning Eesti ja USA kahepoolset koostööd.
Ilves has a number of meetings with the US Government higher officials and influential leaders of both houses of the Congress, tomorrow he will meet with U.S. Secretary of State Colin Powell.
Ilvesel on rida kohtumisi USA valitsuse kõrgete esindajate ning Kongressi mõlema koja mõjukate liikmetega, homme kohtub ta USA välisministri Colin Powelliga.
Additionally, Ilves has upcoming meetings with Senators John McCain, a member of the Senate Armed Services Committee, and Richard Lugar, a member of the Senate Foreign Relations Committee, and with members of the House of Representatives, including Henry Hyde, chairman of the International Relations Committee.
Lisaks seisavad Ilvesel veel ees kohtumised senaator John McCaini ja Richard Lugariga, kes on Senati kaitse- ja väliskomisjoni liige, ning mitme Esindajatekoja liikme, sh väliskomisjoni esimehe Henry Hyde'iga.
Honourable Chairman,
Lugupeetud juhataja,
Respected Members of the Riigikogu,
head Riigikogu liikmed,
Dear guests,
austatud külalised!
Right now the people of Syria need the support of the international community.
Digitaalsel ajastul vajab kogu Euroopa lennukat, ent ühtlasi realistlikku tulevikuvisiooni.
Respected members of Riigikogu,
Austatud parlament!
Dear Riigikogu,
Auväärt Riigikogu!
The fact that civil society in Russia is growing stronger is a very welcome development.
Eesti on kandnud Afganistanis väga valusaid inimkaotusi.
Regardless of the difficult circumstances, we have also found new opportunities for comprehensive economic co-operation with Japan.
Oleme tegutsenud operatiivselt ja nähtavalt nii Eesti eksperte lähetades kui ka rahvusvahelisi humanitaarorganisatsioone toetades.
Co-operation with China is ongoing and developing both bilaterally and internationally.
Seetõttu on meie eksperte üha enam kutsutud ÜRO ja Euroopa Liidu hindamismissioonidesse.
Another topic receiving growing attention is intensifying relations with countries in South-East Asia.
Kuulume ka rahvusvahelisse humanitaarpartnerluse võrgustikku, mille eesmärk on eelkõige ÜRO võimekuse toetamine katastroofidele reageerimisel.
This region is important in terms of both future economic as well as security interests.
Arengu- ja humanitaarabi kõrval hõlmavad Eesti pikaajalised prioriteedid ÜROs ka naiste õiguste ja olukorra edendamist.
Establishing representations in Central Asia forms a connecting link between Europe and East Asia.
Eesti jaoks on oluline jätkata tööd, et agentuur suudaks täita talle pandud lootused.
Work has begun at our embassy in Astana, from which we also represent Estonia in neighbouring countries in the region.
Seoses liikmeksolekuga ÜRO ühes põhiorganis, Majandus- ja Sotsiaalnõukogus, kuulub Eesti sel aastal ka ÜRO naiste staatuse komisjoni.
Ladies and gentlemen,
Lugupeetud Riigikogu liikmed!
In light of what I said before we must realise that although Asia’s economies are rising on the global stage, the most important things for Estonia are still its own neighbourhood and the European single market, which have plenty of untapped potential.
Vajadus Euroopa Liidu riikide sidusa konsulaarkoostöö järele ilmnes väga selgelt seoses mullukevadise Islandi vulkaanipurskest tingitud lennukaosega, aga ka jaanuari lõpus Egiptuses puhkenud rahutustega, kus tegime Eesti kodanike kojutoimetamiseks koostööd näiteks Soome konsulaarteenistusega.
The co-operation among the Foreign Ministry, Ministry of Economic Affairs and Communications, Enterprise Estonia, Estonian Chamber of Commerce and Industry, and other business development organisations has been good.
Tuhakriisi ajal pakkusid meie välisesindused kodanikele erinevaid transpordivõimalusi ning välisministeerium koordineeris Facebooki ja Twitteri kaasabil kodanike ja liiklusvahendite liikumist.
Foreign Minister Urmas Paet and President of the UN General Assembly Miguel d´Escoto Brockmann agreed during their meeting in New York that the rapid reform and expansion of the UN Security Council is essential in order for the organisation to better respond to changes in the world.
Välisminister Urmas Paet ja ÜRO Peaassamblee president Miguel d´Escoto Brockmann pidasid kohtumisel New Yorgis oluliseks ÜRO Julgeolekunõukogu kiiret reformi ja laiendamist, et organisatsioon vastaks paremini muutustele maailmas.
During his meeting with d`Escoto Brockmann, Paet discussed the UN’s activities for achieving a truce in Gaza, alleviating the effects of the global financial crisis, UN Security Council reform, and Estonia’s activities in the UN.
Paet arutas kohtumisel d`Escoto Brockmanniga ÜRO tegevust vaherahu saavutamisel Gazas, üleilmse finantskriisi mõjude leevendamist, ÜRO Julgeolekunõukogu reformimist ning Eesti tegevust ÜROs.
At the meeting, the president of the UN General Assembly announced that he would call together a session of the UN General Assembly for Thursday, 15 January, to express once more the need for an immediate cease-fire in Gaza.
Kohtumisel Eesti välisministriga teatas ÜRO Peaassamblee president, et kutsub neljapäevaks, 15. jaanuariks kokku ÜRO Peaassamblee istungi, et väljendada veelkord seisukohta viivitamatu vaherahu vajadusest Gazas.
Paet stated that it is very important for the international community to clearly convey its desire to achieve a truce and continue the Middle East peace process.
Paeti sõnul on rahvusvahelise kogukonna selge tahte väljendus vaherahu saavutamiseks ja edasiseks Lähis-Ida rahuprotsessiks äärmiselt oluline.
Paet and d`Escoto Brockmann both felt it was important for the UN Security Council to be reformed as quickly as possible.
Paet ja d`Escoto Brockmann pidasid oluliseks ka ÜRO Julgeolekunõukogu kiiret reformimist.
Paet said that it is in the interest of international security to improve the UN’s capability to resolve and prevent conflicts.
Paeti sõnul on rahvusvahelise kogukonna turvalisuse huvides parandada ÜRO võimet lahendada ja ennetada konflikte.
“It’s a good sign that intergovernmental negotiations about the Security Council reform are beginning in February,” Paet added.
“On positiivne, et veebruaris algavad valitsustevahelised läbirääkimised julgeolekunõukogu reformi üle,” lisas Paet.
“Estonia belongs to the Eastern Europe group, and during the course of the reform this group should get an additional elected member position in the Council,” said Paet.
“Eesti kuulub Ida-Euroopa gruppi ning see grupp peaks reformi käigus saama julgeolekunõukokku ühe mittealalise liikme koha lisaks,” ütles Paet.
During his meeting with the Estonian foreign minister, the president of the UN General Assembly confirmed that the UN should further address alleviating the effects of the global financial crisis.
Kohtumisel Eesti välisministriga kinnitas ÜRO Peaassamblee president, et ÜRO peab rohkem sekkuma üleilmse finantskriisi mõjude leevendamisse.
D`Escoto Brockmann stated that the UN is organising a high-level conference on the topic of the global financial and economic crisis.
D`Escoto Brockmanni sõnul korraldab ÜRO kõrgetasemelise konverentsi maailma finants- ja majanduskriisi teemal.
Paet said that restoring the credibility of the financial sector is necessary for international co-operation on every level.
Paeti sõnul on finantssektori usaldusväärsuse taastamisel vajalik rahvusvaheline koostöö igal tasandil.
“Solutions formed on an economic basis should be chosen, and over-regulation, unnecessary government interference and protectionism should be avoided,” he asserted.
“Samas tuleb eelistada turupõhiseid lahendusi ning vältida ülereguleerimist, põhjendamatut riiklikku sekkumist ja protektsionismi,” sõnas ta.
Paet added that the UN plays an essential role in addressing and resolving the reasons behind the financial and economic crisis.
Paet lisas, et ÜRO-l on oluline roll finants- ja majanduskriisi põhjuste teadvustamisel ja lahenduste otsimisel.
While talking about Estonia’s activities in the UN, Paet said that Estonia has contributed to the support of developing nations for ten years, including through UN programmes and funds.
Rääkides Eesti tegevusest ÜROs ütles Paet, et Eesti on kümme aastat doonorina panustanud arengumaade toetamisse, seal hulgas ÜRO programmide ja fondide kaudu.