natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of the donation, 100 000 kroons will go to the UN Voluntary Fund for Indigenous Populations, 100 000 kroons will go to the UN Voluntary Fund for the International Decade of the World's Indigenous Peoples, 100 000 to the UN Forum on Indigenous Issues and 200 000 to the Office of the UN High Commissioner of Human Rights.
Annetusest 100 000 krooni läheb ÜRO põlisrahvaste fondile, 100 000 krooni ÜRO põlisrahvaste II kümneaastaku fondile, ÜRO põlisrahvaste foorumile 100 000 krooni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole 200 000 krooni.
The UN Voluntary Fund for Indigenous Populations supports the participation of indigenous organisations and communities in working groups that address the situation of indigenous peoples.
ÜRO Põlisrahvaste fond toetab põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade osalemist erinevate põlisrahvaste olukorda käsitlevate töögruppide töös.
The UN Voluntary Fund for the International Decade of the World's Indigenous Peoples works with financing the work and projects of the Forum on Indigenous Issues.
ÜRO põlisrahvaste II kümneaastaku fond tegeleb põlisrahvaste foorumi töö ja projektide rahastamisega.
The UN Forum on Indigenous Issues is an advisory body at the UN Economic and Social Council where the economic and social development of the organisations and communities of indigenous peoples as well as issues related to their culture, education and health care are discussed.
Põlisrahvaste foorum on nõuandev organ ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu juures, kus arutatakse põlisrahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning kultuuri, haridust ja tervishoidu puudutavaid küsimusi.
The Office of the UN High Commissioner of Human Rights works to promote the protection of human dignity and human rights in the world, helping nations adhere to mutually established human rights standards.
ÜRO inimõiguste ülemvoliniku amet tegeleb inimväärikuse ja inimõiguste kaitse edendamisega maailmas, aidates riikidel ühiselt kokkulepitud inimõigusi tagavatest normidest kinni pidada.
The Foreign Ministry is donating 50 000 euros through the UN Children’s Fund UNICEF to support the organisation’s activities in ensuring that children who have been separated from their parents and have no guardian receive the necessary humanitarian aid for survival as well as protection from violence and from becoming victims of human trafficking.
Välisministeerium toetab 50 000 euroga ÜRO lastefondi UNICEFi tegevust Jeemeni laste aitamisel, et tagada vanematest eraldatud ja saatjata lastele ellujäämiseks vajalik humanitaarabi ning kaitse vägivalla ja lastekaubanduse ohvriks sattumise eest.
The UNICEF project aims to help at least 1200 Yemeni children as well as children that have fled from Somalia.
UNICEFi projekt on suunatud vähemalt 1200 Jeemeni ning Somaaliast põgenenud lapse kaitseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Yemen is one of the poorest countries in the Middle East and the country has been in crisis for decades.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Jeemen üks vaeseimaid Lähis-Ida riike ning juba aastakümneid on riik kriisis.
“For years the security and humanitarian situation there has been very complicated, and as a result of the Arab Spring and the protests that were held against the government leaders in February and March the situation has grown even worse,” said Paet.
„Sealne julgeoleku- ja humanitaarolukord on olnud aastaid väga keeruline ning Araabia kevade mõjul ja veebruaris-märtsis alanud riigi juhtkonna vastaste rahutuste tõttu on see veelgi halvenenud,“ ütles Paet.
The foreign minister added that due to the significant worsening of the security situation, the weakness of the governing system, and tremendous economic problems, violence against children and trafficking of children is widespread in Yemen.
Välisminister lisas, et julgeolekuolukorra märgatava halvenemise, valitsussüsteemi nõrkuse ja suurte majandusraskuste tõttu on Jeemenis laialdaselt levinud lastevastane vägivald ja lastekaubandus.
“Therefore it is essential for the international community to act quickly and take concrete steps to aid and protect the children of Yemen,” he noted.
„Seetõttu ongi oluline, et rahvusvaheline üldsus võtaks kiiresti ette konkreetseid samme Jeemeni laste abistamiseks ja kaitsmiseks,“ märkis ta.
Prior to the protests half the children of Yemen suffered from malnourishment; currently the situation is even worse.
Enne rahutuste algust kannatasid alatoitumise all pooled Jeemeni lastest, praeguseks on olukord veelgi halvenenud.
In connection with famine in the Horn of Africa, the number of refugees in Yemen has doubled over the past year and every year nearly 1000 refugees arrive in Yemen from Africa.
Seoses Aafrika sarve näljahädaga on põgenike arv Jeemenis viimasel aastal kahekordistunud ning iga kuu saabub Aafrikast Jeemenisse ligikaudu 1000 põgenikku.
The constantly increasing flow of refugees and the worsening of the economic situation in Yemen have increased Yemen’s need for humanitarian aid even more.
Põgenikevoolu pidev kasv ning Jeemeni majandusliku olukorra halvenemine on tõstnud Jeemeni humanitaarvajadusi veelgi.
According to a study done by the International Organisation for Migration in 2011, 50% of refugees are victims of human trafficking or violence by the local authorities, and women and young boys and girls are also the victims of sexual abuse.
Vastavalt rahvusvahelise migratsiooniorganisatsiooni 2011. aasta uuringule kannatavad 50% põgenikest inimkaubitsejate ja kohalike võimude vägivalla all, naised ning noored poisid ja tüdrukud ka seksuaalse kuritarvitamise all.
In 2012 the budget for the UN’s humanitarian aid programme for Yemen is 447 million US dollars, which is 54% greater than what was required in 2011.
2012. aasta Jeemeni ÜRO humanitaarabikava eelarve on 447 miljonit USA dollarit, mis on 54% suurem 2011. aasta vajadustest.
“It covers arms embargos, illegal arms trade, genocide, crimes against humanity, and war crimes,” he listed.
Paeti sõnul on see lisavõimalus toetada üleminekuriikide moderniseerumist ja demokratiseerumist infotehnoloogilisi lahendusi kasutades.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s continued support for Turkey’s accession to the European Union during his meeting with Turkish Minister for EU Affairs and Chief Negotiator for EU accession Egemen Bagis on Monday, 6 April.
Välisminister Urmas Paet kinnitas esmaspäeval, 6. aprillil Istanbulis toimunud kohtumisel Türgi eurointegratsiooni ministri ja Euroopa Liidu pealäbirääkija Egemen Bagisega Eesti jätkuvat toetust Türgi liitumisele Euroopa Liiduga.
“We wish for negotiations with Turkey to continue.
„Soovime, et läbirääkimised Türgiga jätkuksid.
For this, we need positive signs regarding the advancement of reforms that bring Turkey closer to the European Union,” stated Paet.
Selleks on vaja ka positiivseid signaale Euroopa Liidu suunaliste reformide edenemise kohta,” sõnas Paet.
Bagis gave an overview of the recent developments in the implementation of Turkey’s Euro-integration reforms.
Bagis andis ülevaate viimastest arengutest Türgi eurointegratsiooni alaste reformide elluviimisel.
Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that choosing a chief negotiator in January of this year and the national reform programme approved in December of last year will bring success to Turkey’s EU accession process.
Välisminister Paet avaldas lootust, et Euroopa Liidu pealäbirääkija ametisse seadmine alates käesoleva aasta jaanuarist ning detsembris vastu võetud rahvuslik reformiprogramm toovad Türgile ELiga liitumisprotsessil edu.
“We hope that after the elections, reforms in Turkey will continue at the same pace.
„Loodame, et ka peale valimisi jätkuvad reformid Türgis tempokalt.
It is essential that the negotiations do not stop,” asserted Foreign Minister Paet.
Oluline on, et läbirääkimised ei katkeks,” sõnas välisminister Paet.
The Estonian foreign minister added that the successful outcome of accession negotiations between the two communities of Cyprus would also be beneficial to Turkey’s accession discussions.
Eesti välisminister lisas, et Küprose kahe kogukonna vaheliste liitumisläbirääkimiste edukas tulemus aitaks kaasa Türgi ELi liitumiskõnelustele.
The goal of the UN Alliance of Civilisations is to promote understanding and co-operation across cultures and religions.
ÜRO Tsivilisatsioonide Alliansi eesmärk on edendada kultuuride ja religioonide vahelist mõistmist ning koostööd.
The Alliance is particularly focused on issues that conflict with the Eastern and Islamic cultural space.
Alliansi tähelepanu keskmes on ennekõike Lääne ja islamikultuuriruumi vastuoludega seonduvad küsimused.
Effective IT solutions definitely play a part in this process.
Konverentsi korraldavad Euroopa Komisjon ja Maailmapank.
At the meeting, Foreign Minister Paet clearly expressed support for Serbia’s integration with the EU as well as for its visa freedom perspective.
Välisminister Paet avaldas kohtumisel Eesti selget toetust Serbiale Euroopa Liiduga lähenemisel ning tuge viisavabastusperspektiivile.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia recognises Serbia’s steps towards European Union accession and completely supports Serbian reforms.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tunnustab Eesti Serbia samme Euroopa Liidu suunas liikumisel ning toetab igati Serbia reforme.
“The Serbian side has already begun to implement the Stabilisation and Association Agreement concluded with the European Union, without waiting for the ratification process to be completed in all EU member states.
„Serbia on ühepoolselt asunud rakendama ELiga sõlmitud stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingut, ootamata ära ratifitseerimisprotsessi ELi riikides.
Serbia has also expressed is readiness to co-operate with the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia and accepted the European Union rule of law mission in Kosovo,” Paet added.
Samuti on Serbia väljendanud selget valmisolekut koostööks endise Jugoslaavia kriminaalkohtuga ning aktsepteerinud Euroopa Liidu õigusmissiooni Kosovos,” lisas Paet.
Paet declared that Estonia supports the visa freedom perspective for Serbia as well as other Western Balkan nations.
Paeti sõnul toetab Eesti Serbia, nagu ka teiste Lääne-Balkani riikide viisavabastusperspektiivi.
“Serbia’s progress on the road map to visa freedom is worthy of recognition, and hopefully Serbia will soon fulfil all the requirements to gain visa freedom with the EU,” said Paet.
„Serbia edasiminek viisavabaduse teekaardi täitmisel on tunnustustvääriv ning loodetavasti saab Serbia peatselt kõigi nõuetega vastavusse, et viisavabadus ELiga saavutada,” sõnas Paet.
While talking about Estonia-Serbia bilateral relations, the Estonian foreign minister stated that Estonia must begin negotiations to prepare an agreement for the avoidance of double taxation, because the interest of Estonian businessmen towards Serbia has grown.
Rääkides Eesti-Serbia kahepoolsetest suhetest, ütles Eesti välisminister, et Serbiaga tuleb alustada kõnelusi topeltmaksustamise vältimise lepingu ettevalmistamiseks, sest Eesti ettevõtjate huvi Serbias tegutsemiseks on suurenenud.
Deputy Governor of Helmand Province Abdul Satar Miszakwali and the chief doctor of Lashkar Gah’s Bost Hospital Dr. Enaytullah Ghafary confirmed in their meeting with Estonian Foreign Minister Urmas Paet that Estonia’s contributions to building up the health care system in Helmand Province are very necessary and they would like for the aid to continue.
Afganistani Helmandi provintsi asekuberner Abdul Satar Miszakwal ja Lashgar Gah Bosti keskhaigla peaarst dr Enaytullah Ghafary kinnitasid kohtumisel Eesti välisministri Urmas Paetiga, et Eesti panus Afganistani Helmandi provintsi tervishoiusüsteemi ülesehitusse on väga vajalik ning soovitakse selle jätkumist.
Foreign Minister Paet stated that Estonia has focused on the development of Helmand Province’s medical care services with its aid projects.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti oma abiprojektides keskendunud Helmandi provintsi arstiabisüsteemi ülesehitusele.
“By sending a health care expert and implementing health care aid projects, we have managed to help the further development of medical care services in Helmand.
„Tervishoiueksperdi lähetamisega ja tervishoiuabiprojektidega oleme suutnud aidata Helmandi arstiabi arengul edasi liikuda.
However, there is still a lot to be done—for example, the death rate among women and children is still tragically high.
Samas on veel palju teha, sest näiteks naiste ja laste suremus on traagiliselt kõrge.
Also, there are 70 000 narcotics addicts in Helmand, as well as many people injured in accidents or attacks,” Paet added.
Helmandis on ka näiteks 70 000 narkosõltlast ning palju õnnetustes ja rünnakutes vigastatuid,” lisas Paet.
Deputy Governor of Helmand Miszakwal also said that he hopes first and foremost for help in reducing the death rate among women and children, treating drug addicts, and providing additional training for doctors.
Ka Helmandi asekuberner Miszakwal ütles, et loodab ennekõike abi laste ja naiste suremuse vähendamisel, narkosõltlaste ravil ja arstide täiendõppel.
Paet stated that Afghanistan is Estonia’s primary destination for development aid and that among its aid projects the medical care system is most important, because it will allow real improvement in the quality of life of Afghan people.
Paeti sõnul on Afganistan jätkuvalt Eesti arengukoostöö peamine sihtriik ning abiprojektide seas on tervishoid olulisel kohal, sest see võimaldab reaalselt afgaanide elatustaset parandada.
“Right now one of the projects going on with the help of our health care expert is the creation of Bost Hospital ambulances, the goal of which is to have four ambulances and ambulance teams starting work over the next two years,” added Paet.
„Praegu on meie tervishoiueksperdi abil käimas näiteks Bosti kiirabi loomise projekt, mille eesmärk on kahe aasta jooksul nelja kiirabiauto ja -brigaadi tegevuse alustamine,” lisas ta.
Since March 2008, an Estonian health care expert has been working in the city of Lashkar Gah´, whose responsibility it is to consult for Helmand’s medical sector and co-ordinate the arrival of international aid.
Alates 2008. aasta märtsis töötab Lashgar Gahs Eesti tervishoiuekspert, kelle ülesanne on nõustuda Helmandi meditsiinisektorit ning korraldada rahvusvahelise abi kohalejõudmist.
Paet and Miszakwal also addressed the political and security situation in southern Afghanistan prior to the upcoming presidential elections.
Paet ja Miszakwal käsitlesid ka poliitilist ja julgeolekuolukorda Lõuna-Afganistanis enne eelseisvaid presidendivalimisi.
According to the deputy governor, the number of people who have registered to vote exceeded expectations and maximum security needs to be guaranteed during the elections.
Asekuberneri sõnul on inimeste osalus valijaks registreerimisel olnud oodatust aktiivsem ning valimiste toimumise ajaks on vaja tagada maksimaalne julgeolek.
Paet said that the addition of 17 000 US soldiers to the region will help to improve the security situation in Helmand.
Paet ütles, et Helmandi julgeolekuolukorda aitab parandada 17 000 USA sõjaväelase lisandumine piirkonda.
“Others things that are essential are the battle against narcotics and enabling locals residents to grow other kinds of crops.
„Samas on äärmiselt oluline narkovastane võitlus ning kohalikele elanikele teiste põllukultuuride kasvatamise võimaldamine.
It is also necessary to begin negotiations with all the moderate societal groups in order to achieve a lasting peace,” said Paet.
Samuti on vajalik kõneluste alustamine kõigi mõõdukate ühiskonnagruppidega, et saavutada kestev rahu,” sõnas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the translation award demonstrates the extremely good relations between the ministries of Estonia and Latvia.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on tõlkeauhind näide väga heast Eesti ja Läti ministeeriumide vahelisest koostööst.
“We would like for the translation award to express the value of works that have already been translated and inspire young Estonian-Latvian and Latvian-Estonian translators,” said Foreign Minister Urmas Paet.
„Soovime tõlkeauhinnaga kaasa aidata juba tõlgitud tööde väärtustamisele ja ergutada ka noori eesti-läti ja läti-eesti keelest tõlkijaid,” ütles välisminister Urmas Paet.
“The translation award, which is being financed by the foreign ministries of Estonia and Latvia together, is a unique but positive precedent in the work of both ministries.
„Tõlkeauhind, mida rahastavad ühiselt Eesti ja Läti välisministeerium, on mõlema ministeeriumi tööpraktikas ainulaadne, kuid positiivne pretsedent.
Many thanks to the ambassadors who initiated this award,” the foreign minister added as he signed the agreement.
Suur tänu auhinna initsiaatoriteks olnud suursaadikutele,” lisas välisminister kokkulepet allkirjastades.
The Estonian-Latvian and Latvian-Estonian translation award emphasises the importance of the Estonian and Latvian languages as well as cultural exchange in order to advance the professionalism of translators of literature as well as political, popular science, historical, sociological, memoirs and other texts.
Eesti-Läti ja Läti-Eesti tõlkeauhind rõhutab eesti ja läti keele ning kultuurivahetuse olulisust, et edendada nii ilukirjanduslike kui ka poliitiliste, populaarteaduslike, ajalooliste, sotsioloogiliste, memuaristlike ja teiste tekstide tõlkijate professionaalsust.
The award is scheduled to be announced every year on Christmas Eve and will be given out in either Riga or Tallinn, as the winner will also alternate between translators of Estonian and Latvian.
Auhind on plaanis välja kuulutada igal aastal jõululaupäeval ning preemiat hakatakse välja andma vaheldumisi läti ja eesti keelde tõlkijale, vastavalt Riias või Tallinnas.
The monetary value of the award is 3 000 euros, to which both sides are contributing equally.
Preemia rahaline väärtus on 3000 eurot, millesse panustavad mõlemad pooled võrdselt.
The jury will be brought together each year on an ex officio basis—it will contain the ambassadors of the two nations, the heads of the cultural departments of the two foreign ministries, and the directors of each nation’s literature information centre.
Žürii on kavas moodustada igal aastal ex officio põhimõttel – sinna kuuluvad kahe riigi saadikud, kahe välisministeeriumi kultuuriosakonna juhatajad ning kahe riigi kirjanduse teabekeskuse juhatajad.
The idea to establish the award came from Estonian Ambassador to Latvia Jaak Jõerüüt and Latvian Ambassador to Estonia Kārlis Eihenbaums, who at the end of 2008 sent a joint letter to the foreign minister of each country in order to turn their idea into a reality.
Auhinna asutamise idee loojateks on Eesti suursaadik Lätis Jaak Jõerüüt ja Läti suursaadik Eestis Kārlis Eihenbaums, kes esitasid 2008. aasta lõpus algatuse elluviimiseks ühise kirja mõlema riigi välisministrile.
On Wednesday, December 1st, Estonian Foreign Minister Kristiina Ojuland, Latvian Foreign Minister Artis Pabriks, Lithuanian Foreign Minister Antanas Valionis and German Foreign Minister Joschka Fischer will meet in the framework of the annual 3+1 consultations in Pärnu
Kolmapäeval, 1. detsembril kohtuvad Pärnus iga-aastaste nn 3+1 konsultatsioonide raames Eesti välisminister Kristiina Ojuland, Läti välisminister Artis Pabriks, Leedu välisminister Antanas Valionis ja Saksa välisminister Joschka Fischer.
Issues under discussion will include the European Neighbourhood Policy, EU-Russia relations, the future of the 3+1 co-operation, the development of the transatlantic relations, EU enlargement and the financial perspective.
Kõne all on Euroopa Naabruspoliitika, Euroopa Liidu ja Venemaa suhted, 3+1 koostöö tulevik, transatlantiliste suhete areng, ELi laienemine ning finantsperspektiiviga seonduv.
Today, 9 January, Foreign Minister Sven Mikser presented the 2018 Culture Award of the Ministry of Foreign Affairs to street artist Edward von Lõngus for his digital street art project ‘(R)estart Reality’.
Täna, 9. jaanuaril andis välisminister Sven Mikser üle välisministeeriumi 2018. aasta kultuuripreemia tänavakunstnik Edward von Lõngusele digitänavakunsti projekti „(R)estart Reality” eest.
Handing over the award, Minister Mikser emphasised the important role that cultural diplomacy plays in representing Estonia.
Välisminister Sven Mikser rõhutas preemiat üle andes kultuuridiplomaatia olulist rolli Eesti esindamisel.
“Culture provides an invaluable opportunity to showcase your country and to build mutual understanding,” he said.
„Kultuur annab hindamatu võimaluse oma riigi tutvustamiseks ja kasvatada vastastikust mõistmist.
“At the same time, given the deluge of information we’re faced with these days, it’s becoming harder and harder to win people’s attention, and to stand out you have to be bold and creative.”
Samas on tänases infokülluses üha keerulisem tähelepanu äratada, eristumiseks peab olema loominguline ja julge,” sõnas Mikser.
“Edward von Lõngus’ street art, which bridges Estonia’s history and its image as an e-nation and seeks to make sense of the country today, is a perfect example of the special nature of our cultural diplomacy and its wealth of ideas.
„Edward von Lõnguse tänavakunst, mis sidestab Eesti ajaloo ja e-riigi kuvandi ning mõtestab tänapäeva Eestit, on ilmekas näide meie kultuuridiplomaatia eripärasusest ja ideede küllusest.
There’s no doubt that von Lõngus’ work has helped put Estonia on the map for a much broader audience – one that you perhaps don’t encounter all that often in concert halls and theatres.”
Pole kahtlustki, et von Lõnguse tööd on aidanud panna Eesti kaardile hoopis laiemale publikule – publikule, keda võib olla ei kohta nii sageli kontserdi- ega teatrisaalides,” tunnustas ta kunstnikku.
At the presentation ceremony, the artist’s representative from Noar OÜ Andra Orn read out von Lõngus’ artist statement.
Preemia üleandmisel luges kunstniku nimel tänusõnad ette tema esindaja Noar OÜst, Andra Orn.
“The reason why the European project was called “(R)estart Reality was that our reality desperately needs to restart.
„Euroopa projekt kandis nimetust „Restart Reality“ sellepärast, et meie reaalsus vajab hädasti restarti.
My work is driven by the hope of pressing “restart” on as many minds as possible in order to create a new and better world,” he highlighted through his statement.
Minu looming on ajendatud lootusest restartida võimalikult palju teadvuseid uue ja parema maailma loomiseks,“ rõhutas ta oma tänusõnades.
The ‘(R)estart Reality’ tour, which took place as part of Estonia’s presidency of the European Union and the cultural programme for the celebrations of the 100th anniversary of the Republic of Estonia, saw life-sized painted figures appear on walls in cities throughout Europe who told their stories via digital devices.
Eesti EL eesistumise ja Eesti 100 kultuuriprogrammi raames toimunud „(R)estart Reality” turnee käigus ilmusid Euroopa pealinnade seintele elusuuruses maalitud tegelaskujud, mis nutiseadme abil oma loo jutustasid.
Merit Kopli, the Estonian cultural attaché in Berlin, explained what made the tour unique using the example of the German capital: “For the project to be a success we needed everyone involved – those in Estonia as well as our partners abroad – to really put their heart and soul into it,” she said.
Merit Kopli, Eesti kultuurinõunik Berliinis, selgitas turnee teostamise eripärasid Berliini näitel: „Projekti eduks oli vajalik, et nii asjaosalised Eestist kui ka meie partnerid välismaalt ühise eesmärgi nimel kirglikult pingutaksid.
“So they had to be passionate about it, but also flexible and open-minded, since where street art’s concerned both the process of making it and the partners involved tend to be unusual.
Samuti tuli olla paindlik ja avatud, sest tänavakunsti loomise puhul on tavatud nii teostamise protsess kui ka partnerid.
Here in Berlin, street art is held in high regard.
Berliinis on tänavakunst väga au sees.
It was great to see how impressed the local street art community was with von Lõngus and that they invited him to do his thing in some of the most prime spots in the city.”
Rõõm oli näha, kuidas siinsed tänavakunstigurud von Lõngusest vaimustusid ja ta linna eriti ihaldatud paikadesse kunsti tegema kutsusid.”
“The fact that most of von Lõngus’ works are still on the walls says everything.
„Enda eest räägib seegi, et suurem osa von Lõnguse töödest on senini seintel alles.