natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the meeting they also discussed Azerbaijan’s co-operation with the European Union, including energy security matters.
Kohtumisel vesteldi ka Aserbaidžaani koostööst Euroopa Liiduga, sealhulgas energiajulgeoleku küsimustest.
Ambassador Miko Haljas was born on 20 January 1967 in Tallinn.
Suursaadik Miko Haljas sündis 20. jaanuaril 1967. aastal Tallinnas.
From 2006 to 2010 Haljas was the ambassador to Hungary, Croatia and Slovenia, residing in Budapest.
2006. aastast kuni 2010. aastani oli Haljas suursaadik Ungaris, Horvaatias ning Sloveenias resideerimisega Budapestis.
Miko Haljas is also Estonia’s ambassador to Turkey.
Miko Haljas on ka Eesti suursaadik Türgis.
The ambassador resides in Tallinn.
Suursaadik resideerib alaliselt Oslos.
Helen Ennok, press spokesperson, Estonian Permanent Representation to the EU
Helen Ennok, Eesti ELi esinduse pressiesindaja
During their meeting today, 12 May, Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Greek Foreign Minister Dora Bakoyannis emphasised that giving a European perspective to the Western Balkans has helped and will continue to help develop democracy and stability in the region as well as in all of Europe.
Täna, 12. mail Ateenas toimunud kohtumisel rõhutasid välisminister Urmas Paet ja Kreeka välisminister Dora Bakoyannis, et Lääne-Balkanile Euroopa perspektiivi andmine on aidanud ja aitab ka edaspidi kaasa demokraatia ja stabiilsuse arengule nii sealses regioonis kui kogu Euroopas.
The ministers feel that Serbia clearly chose a path towards Europe during their elections yesterday.
Ministrite hinnangul valis Serbia eilsetel valimistel selgelt Euroopa-suunalise tee.
”The number of European-minded leaders demonstrates that Serbians are ready for changes, and they want to see the European Union in their future,” said Foreign Minister Paet.
„Euroopa-meelsete jõudude veenev ülekaal näitab, et serblased on valmis muutusteks ning nad tahavad näha oma tulevikku Euroopa Liidus,” ütles välisminister Paet.
In discussing the Western Balkans in general, the ministers touched upon the situation in Kosovo and the necessity and importance of the European Union’s mission EULEX in the newly independent country.
Kõneldes laiemalt kogu Lääne-Balkanist puudutati ka olukorda Kosovos ning Euroopa Liidu missiooni EULEX kohaoleku vajadust ja olulisust selles vastiseseisvunud riigis.
The ministers also expressed their support for visa exemption for citizens of the Western Balkans travelling to the EU.
Ministrid avaldasid toetust ka Euroopa Liidu võimalikule viisavabadusele Lääne-Balkani riikide kodanikele.
“We hope that a solution to the name debate between Athens and Skopje will be found as soon as possible, and that Macedonia will become a member state of both NATO and the European Union,” Paet added.
„Loodame, et võimalikult peatselt saab lahenduse ka Ateena ja Skopje nimevaidlus ning ka Makedooniast saab nii NATO kui Euroopa Liidu liikmesriik,” lisas Paet.
The foreign ministers also discussed the conflict situation that has arisen in Georgia, the risk of its escalation, and the European Union’s possibilities to help solve the complicated situation.
Välisministrid arutasid veel Gruusias tekkinud konfliktsituatsiooni, selle eskaleerumisohtu ning Euroopa Liidu võimalusi aidata kaasa selle keerulise olukorra lahendamisele.
Paet feels that the European Union should play a greater role in preventing the crisis from deepening.
Paeti sõnul peaks Euroopa Liidu roll kriisi süvenemise vältimiseks olema suurem.
They also talked about the outlook for resolving conflicts in Cyprus after the recent Turkish and Cypriot presidential elections.
Kõne all olid ka Küprose konflikti lahendamise väljavaated pärast hiljutisi nii Türgi kui Küprose presidendivalimisi.
In addition, the ministers spent some time talking about energy security and a uniform energy policy.
Veel rääkisid ministrid energiajulgeolekust ning ühtsest energiapoliitikast.
Foreign Minister Paet pointed out the necessity of preserving economic competitiveness and brought up the possibility of moving the energy industry to third countries.
Välisminister Paet viitas vajadusele säilitada majanduse konkurentsivõime ning pööras tähelepanu energiatööstuse võimalikule liikumisele kolmandatesse riikidesse.
“We cannot allow dishonest competition to develop in the domestic market,” said Paet.
„Siseturul ei tohi lasta tekkida ebaausal konkurentsil,” ütles Paet.
Another topic was cyber security and related fields.
Kõne all olid veel küberjulgeolek ning sellega seotud valdkonnad.
In talking about Estonia-Greece bilateral relations, the ministers agreed that among various business sectors, development of tourism is certainly a point of interest for both countries.
Eesti-Kreeka kahepoolsetest suhetest rääkides leidsid ministrid, et erinevate ärivaldkondade hulgas pakub mõlemale poolele huvi kindlasti turismiarendus.
According to Foreign Minister Paet, Greece has already been a popular vacation destination for Estonians for a long time, although the Greeks have not yet shown much interest in Estonia.
Välisminister Paeti sõnul on Kreeka juba pikka aega olnud eestlaste hulgas üks hinnatumaid puhkusepiirkondi, kuid kreeklaste huvi Eesti vastu on seni olnud vähene.
Foreign Minister Paet also met with chairman of the Greek Parliament’s commission on external relations and defence Miltiadis Varvitsiotis, with whom he exchanged thoughts on the situation in the Western Balkans, energy policy, the European Union, NATO enlargement, and bilateral relations.
Välisminister Paet kohtus ka Kreeka parlamendi välissuhete ja kaitseküsimuste komisjoni esimehe Miltiadis Varvitsiotisega, kellega vahetati mõtteid Lääne-Balkani olukorra üle, samuti kõneldi energiapoliitikast, Euroopa Liidu ja NATO laienemisest ning kahepoolsetest suhetest.
Photos from the visit to Greece: http://www.flickr.com/photos/16941867@N06/
Pilte Kreeka-visiidist: http://www.flickr.com/photos/16941867@N06/
They will discuss Estonia-Latvia bilateral relations, Nordic-Baltic co-operation, energy and security matters, and European Union-Russia issues.
Kohtumisel tulevad kõne alla Eesti ja Läti kahepoolsed suhted ning Põhja-Balti koostöö.
The new Latvian foreign minister also has meetings scheduled with President Toomas Hendrik Ilves and Prime Minister Andrus Ansip.
Läti uuel välisministril on kavas kohtumised ka president Toomas Hendrik Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later that tomorrow, 16 November at 12.00.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt homme, 16. novembril kell 12.00.
Please let the Foreign Ministry press centre know at centre@mfa.ee or by phone at 637 7630 (include your first name and surname, publication/channel, and ID number).
Palume teavitada (ees- ja perekonnanimi, väljaanne/kanal ja dokumendinumber) välisministeeriumi pressikeskust e-posti aadressil: centre@mfa.ee või telefonil 637 7630.
Tuesday, 16 November:
Teisipäeval, 16. novembril:
We ask that press arrive no later than 14.20.
Pressil palume kohal olla hiljemalt kell 14.20.
This will be the Latvian foreign minister’s first foreign visit since assuming his position.
Tegemist on Läti välisministri esimese välisvisiidiga pärast ametisse astumist.
Topics to be discussed at the meetings are Estonia-Latvia bilateral relations and opportunities for regional co-operation.
Kohtumistel arutatakse Eesti ja Läti kahepoolseid suhteid ning regionaalse koostöö võimalusi.
Other topics will include Eastern Partnership, including the most recent developments in Ukraine, Belarus, and Georgia.
Samuti räägitakse Idapartnerluse temaatikast, sealhulgas viimastest arengutest Ukrainas, Valgevenes ja Gruusias.
Co-operation in NATO and the current situation in the EU economy will also be addressed.
Kõneldakse ka koostööst NATOs ning Euroopa Liidu majanduse hetkeseisust.
The Estonian and Latvian foreign ministers will give a joint press conference on Monday, 31 October at 13.35 in the Foreign Ministry press centre.
Eesti ja Läti välisminister annavad esmaspäeval, 31. oktoobril kell 13.35 välisministeeriumi pressikeskuses ühise pressikonverentsi.
If you would like to attend the press conference, please notify the Foreign Ministry press centre at centre@mfa.ee or by phone at 637 7630 (include your first name and surname, publication/channel, and ID card number).
Palume pressikonverentsil osalemise soovist märku anda (ees- ja perekonnanimi, väljaanne/kanal ja dokumendinumber) välisministeeriumi pressikeskusele e-posti aadressil: centre@mfa.ee või telefonil 637 7630.
Ambassador Sven Jürgenson was born in Tartu in 1962.
Suursaadik Sven Jürgenson on sündinud 1962. aastal Tartus.
From 1998 to 2000, Sven Jürgenson was the Estonian Ambassador to the UN, and from 2000 to 2003 Jürgenson served as the Ambassador to the United States, Canada and Mexico.
Aastatel 1998-2000 oli ta Eesti suursaadik ÜRO juures ning 2000-2003 oli Jürgenson Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.
The Permanent Representative speaks English, German, French, Finnish and Russian.
Suursaadik räägib inglise, saksa, prantsuse, soome ja vene keelt.
He has meetings scheduled with President Toomas Hendrik Ilves, Prime Minister Andrus Ansip, and the first deputy speaker of the Riigikogu Laine Randjärv.
Kavas on kohtumised president Toomas Hendrik Ilvese, peaminister Andrus Ansipi ja Riigikogu esimese aseesimehe Laine Randjärvega.
During the visit, Estonia-Latvia relations and opportunities for regional co-operation will be discussed.
Visiidi käigus arutatakse Eesti-Läti suhteid ja regionaalse koostöö võimalusi.
Other topics to be addressed are the Strategy for the Baltic Sea Region and energy and transport issues.
Samuti käsitletakse Läänemere strateegiat, energia ja transpordivaldkonna küsimusi.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Monday, 11 July at 15.00.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt esmaspäeval, 11. juulil kella 15.00ks.
Please contact the Foreign Ministry press centre at centre@mfa.ee or by phone at 637 7630 with your first name and surname, publication/channel, and ID card number.
Palume teavitada (ees- ja perekonnanimi, väljaanne/kanal ja dokumendinumber) välisministeeriumi pressikeskust e-posti aadressil: centre@mfa.ee või telefonil 637 7630.
11.20 Arrival in Kadriorg
11.20 Saabumine Kadriorgu
Official photo of presidents, signing the guest book
Presidentide ametlik foto, sissekanne külalisteraamatusse
11.30 Meeting of the presidents
11.30 Presidentide kohtumine
13.40 Presidents’ joint press conference
13.40 Presidentide pressikonverents
Languages: Estonian, Latvian
Keeled: eesti-läti
15.00 Meeting with first deputy speaker of Riigikogu Laine Randjärv
15.00 Kohtumine Riigikogu esimese aseesimehe Laine Randjärvega
15.55 Placing of wreath at the base of Monument to the War of Independence
15.55 Pärja asetamine Vabaduse võidusamba jalamile
From 24-25 November Nicaraguan Foreign Minister Samuel Santos Lopez will be in Estonia for a visit and meet with Foreign Minister Urmas Paet.
24.-25. novembril viibib Eestis visiidil Nicaragua välisminister Samuel Santos Lopez, kes kohtub välisminister Urmas Paetiga.
This is the first visit by a Nicaraguan foreign minister to Estonia.
See on esimene Nicaragua välisministri visiit Eestisse.
Topics to be discussed at the meeting are opportunities for developing Estonia-Nicaragua relations and developments in Latin America.
Kohtumisel arutatakse Eesti ja Nikaraagua suhete edendamise võimalusi ning arenguid Ladina-Ameerikas.
Following their meeting, the Nicaraguan and Estonian foreign ministers will give a joint press conference.
Pärast kohtumist annavad Nicaragua ja Eesti välisminister ühise pressikonverentsi.
Samuel Santos Lopez will also meet with the executive director of the e-Governance Academy Arvo Ott and director general of the Estonian Chamber of Commerce and Industry Siim Raie.
Samuel Santos Lopez kohtub ka Riigikogu Euroopa Liidu komisjoni esimehe Marko Mihkelsoni, E-Riigi Akadeemia tegevdirektori Arvo Otti ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektori Siim Raiega.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Wednesday, 24 November at 16.00.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt kolmapäeval, 24. novembril kella 16.00ks.
Thursday, 25 November:
Neljapäeval, 25. oktoobril:
14.30 Joint press conference of Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Nicaraguan Foreign Minister Samuel Santos Lopez
14.30 Eesti välisminister Urmas Paeti ja Nicaragua välisminister Samuel Santos Lopezi ühine pressikonverents
Enter the Foreign Ministry’s B-annexe from the visitor’s entrance at Lauteri 2.
Sisenemine välisministeeriumi B-korpuse külalispääslast: Lauteri 2
It deals with the facing and making fundamental decisions without fear and trembling.
Riikides, mis kommunismi lämmatavast haardest pääsesid, see läbi lõimingu ka õnnestus.
One of the issues that Denmark is planning to take forward during its Presidency is the European Union’s Northern Dimension.
USA-l on jätkuvalt Euroopa stabiilsuse garandi roll, mistõttu toimiv transatlantiline suhe on Euroopa Liidu huvides.
I believe the Europeans should once again listen to Kierkegaard's words and seek solutions which will take us all beyond fear and trembling.
Ühise Euroopa ehitamine on protsess mis loob meile arengueeliseid, mis jääksid Eestile üksinda olles kättesaamatuks.
"We are very satisfied that concrete results were reached at the Nice Summit, which will allow the EU to enlarge," said Estonia's Foreign Minister Toomas Hendrik Ilves at the press conference today, commenting on the results of Nice Summit.
"Eesti on rahul, et Nizza tippkohtumisel jõuti tulemuseni, mis avab tee Euroopa Liidu laienemiseks," ütles välisminister Toomas Hendrik Ilves täna pressikonverentsil, kommenteerides Euroopa Liidu Nizza tippkohtumise tulemusi.
"Completing the intergovernmental conference was a historic and essential step for both the candidate and member countries," pointed out Foreign Minister Ilves.
"Valitsustevahelise konverentsi lõpetamine oli ajalooline ja äärmiselt oluline samm nii liikmesriikidele kui kandidaatidele," tõdes välisminister Ilves.
He expressed hope that the ratification process of the new treaty in the member countries will be completed in two years as planned.
Ta avaldas lootust, et uue lepingu ratifitseerimisprotsess liikmesriikides saab teoks hiljemalt kahe aasta jooksul.
"The perspective to join in the beginning of 2003 has become more realistic for the more successful candidates," Foreign Minister Ilves stressed.
"Perspektiiv liituda 2003. aasta alguses on muutunud edukamate kandidaatriikide jaoks tunduvalt reaalsemaks," rõhutas välisminister Ilves.
"Very importantly the European Council in Nice approved the Commission's enlargement strategy.
"Oluline on ka Komisjoni laienemisstrateegia heakskiitmine Nizza Ülemkogus.
It shows that the Union is willing to proceed determinedly and rapidly with the enlargement.
See näitab liidu valmisolekut sihikindlalt ja tempokalt edasi minna.
For Estonia it is especially important that the better-prepared countries have a chance to move faster in the process," underlined Toomas Hendrik Ilves.
Eesti peab eriti oluliseks, et paremini ettevalmistunud riikidele on antud võimalus protsessis kiiremini edasi liikuda," rõhutas välisminister Ilves.
"In the future declaration the fact that the next intergovernmental conference in 2004 will not hinder enlargement is especially important for us.
"Mis puutub tulevikudeklaratsiooni, siis me peame eriti oluliseks, et järgmine 2004. aastal toimuv valitsustevaheline konverents ei saa takistuseks laienemisele.
It means that the more successful candidates do not have to wait until the end of the next intergovernmental conference for enlargement.
See tähendab, et edukamad kandidaatriigid ei pea ootama liitumiseks järgmise VVK lõppu.
We see ourselves participants in the next intergovernmental conference and in the next elections of the European Parliament.
Me pigem näeme, et Eesti võiks osaleda järgmises VVKs, samuti ka järgmistel Europarlamendi valimistel.
I believe that it is realistic, considering the development so far," stressed Foreign Minister Ilves.
Ma usun, et see on täiesti reaalne, arvestades senist arengut," lausus välisminister Ilves.
In 2018, the European Commission did not launch any actions against Estonia in the Court of Justice of the European Union.
2018. aastal ei esitanud Euroopa Komisjon Eesti vastu Euroopa Liidu Kohtusse ühtegi hagi.
Estonia also did not bring any new actions before the court.
Ka Eesti ei esitanud ühtegi uut hagi.
Estonia continues to consider it important to take part in the court’s preliminary ruling proceedings.
Jätkuvalt on Eesti jaoks oluline osaleda Euroopa Kohtus eelotsusemenetluses.
In 2018, Estonia was involved in 9 new procedures, which constitutes an average result on the basis of the past five years.
2018. aastal osales Eesti 9 uues menetluses, mida võib pidada viimase viie aasta arvestuses keskmiseks tulemuseks.
In 2018, the most prominent cases were three cases referred for a preliminary ruling that concerned how communication data is stored and used.
Tooni andsid 2018. aastal kolm eelotsuseasja, mis käsitlevad sideandmete säilitamise ja kasutamise küsimusi.
In 2018, 6 infringement procedures were launched against Estonia for not meeting the deadline for transposing directives.
2018. aastal algatati Eesti suhtes 6 uut rikkumismenetlust direktiivide mitteõigeaegse ülevõtmise tõttu.
This shows a significant decrease compared to 2017 when 16 such procedures were launched against Estonia.
See on märkimisväärselt vähem kui 2017. aastal, mil selliseid rikkumismenetlusi algatati Eesti vastu 16.
Additionally, 16 ongoing infringement procedures for delays in transposing were closed and no procedure reached the court stage.
Lisaks lõpetati 16 pooleliolevat direktiivide mitteõigeaegse ülevõtmise rikkumismenetlust ning ükski rikkumismenetlus ei jõudnud kohtufaasi.
Relations between Ukraine and the EU, including trade relations, were discussed.
Kõne all olid Ukraina ja Euroopa Liidu suhted, sh kaubandussuhted.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia has been a steady supporter of Ukraine's European Union aspirations.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti olnud pidev Ukraina Euroopa Liidu suunaliste püüdluste toetaja.
"Ukraine should take its next steps towards harmonising legislation with the EU, which is also in the EU's immediate interests," Paet added.
„Ukraina peaks astuma järgmisi samme seadusandluse harmoniseerimisel ELga, mis on ka EL otsene huvi,“ lisas Paet.
The foreign ministers welcomed Ukraine's accession to the World Trade Organisation (WTO).
Välisministrid tervitasid Ukraina ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.
According to the Estonian foreign minister, negotiations should begin for a European Union-Ukraine free trade agreement.
Eesti välisministri sõnul tuleks nüüd alustada EL - Ukraina vabakaubanduslepingu läbirääkimisi.
"In order for negotiations to be successful, Ukraine must try to complete its domestic goals on time," Paet noted.
„Selleks, et need kulgeksid edukalt, peab Ukraina suutma õigeaegselt lõpetada siseriiklikud protseduurid,“ märkis Paet.
"Ukraine must first and foremost ratify the WTO agreement," the foreign minister added.
„Eelkõige peab Ukraina ratifitseerima WTO lepingu parlamendis,“ lisas välisminister.
The foreign ministers expressed satisfaction over the agreement reached by Ukraine and the EU to extend their European Neighbourhood Policy action plan by one year.
Välisministrid väljendasid heameelt, et Ukraina ja Euroopa Liit jõudsid kokkuleppele Euroopa naabruspoliitika tegevuskava pikendamise osas aasta võrra.
According to Foreign Minister Paet, the visa facilitation and readmission agreement signed with Ukraine will certainly help to intensify EU-Ukraine contacts and co-operation.
Välisminister Paeti sõnul aitab Ukrainaga sõlmitud viisalihtsustus- ja tagasivõtuleping kindlasti kaasa kontaktide tihendamisele ja EL – Ukraina koostöö intensiivistamisele.
“It is important to develop the external dimension of the EU’s energy policy by diversifying energy providers and sources,” said Paet.
Välisministrid kõnelesid veel idapartnerluse ja Euroopa Inimõiguste Kohtu reformiga seonduvast ning peatusid ka Euroopa Liidu ja Venemaa suhetel.
On Wednesday, 16 May, the OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) Ministerial Council decided to start accession negotiations with Estonia.
Kolmapäeval, 16. mail Pariisis toimunud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ministrite nõukogu kohtumisel otsustati alustada läbirääkimisi Eesti liitumiseks organisatsiooniga.
Slovenia, Chile, Israel and Russia were also invited to accession negotiations.
Sarnaselt Eestiga, esitati liitumiskutse Sloveeniale, Tšiilile, Iisraelile ja Venemaale.
Montenegro is the 144th country Estonia has established diplomatic relations with.
Montenegro on 144. riik, kellega Eesti on sõlminud diplomaatilised suhted.
Photo: Ministry of Foreign Affairs of Montenegro
Foto: Montenegro välisministeerium
In Tallinn on Monday, 20 April, director of the Organisation for Economic Co-operation and Development's (OECD) economics department national overview division Andrew Dean presented the economic report of the OECD Economic Development Review Committee (EDRC), which includes a thorough overview of Estonia’s economic situation.
Esmaspäeval, 20. aprillil tutvustas Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD - Organisation for Economic Cooperation and Development) majandusosakonna riigiülevaadete üksuse direktor Andrew Dean Tallinnas OECD Majandusarengu Ülevaatekomitee (EDRC- Economic Development Review Committee) majandusraportit, milles antakse põhjalik ülevaade Eesti majandusolukorrast.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the OECD report is an essential part of Estonia's process to join the OECD.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on OECD raport üks oluline samm edasi Eesti liitumisprotsessis OECD-ga.
"Acceding to the OECD means increased trust and wider interest among international investors," asserted Foreign Minister Paet.
"OECD-ga liitumine tähendab suuremat usaldusväärsust ja laiemat huvi rahvusvaheliste investorite seas," sõnas välisminister Paet.
"Estonia joining this important and respected economic organisation will significantly enhance economic policy discussions in Estonia and strengthen the economic policy environment as a whole," he added.
"Eesti liitumine olulise ja maineka majandusorganisatsiooniga täiendab oluliselt Eestis peetavat majanduspoliitilist diskussiooni ja tugevdab tervikuna majanduspoliitilist keskkonda," lisas ta.
During the OECD accession process, economic overviews are compiled about all the acceding countries.
OECD liitumisprotsessi käigus koostatakse majandusülevaated kõikide liituvate riikide kohta.
Estonia is the first of the currently acceding nations to have its report compiled.
Eesti on praegustest liituvatest riikidest esimene, kelle kohta raport koostati.
In addition to a description of the economic situation, the report gives recommendations for improving the economic situation and increasing stability in the future.
Lisaks majandusolukorra kirjeldusele annab raport soovitusi majandusolukorra parandamiseks ning stabiilsuse suurendamiseks tulevikus.
Such thorough reviews by internationally recognised experts that address solely Estonia are very rarely done.
Niivõrd põhjalikke ainult Eestit käsitlevaid aruandeid koostavad rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid harva.
"The OECD report gives considerable attention to our budget policy.
„Palju tähelepanu pühendab OECD raport meie eelarvepoliitikale.