natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In their speeches, Foreign Minister Sven Mikser and President of the Republic Kersti Kaljulaid praised both the historical and current importance of the foreign service in maintaining and promoting Estonia's independence.
Kõnesid pidasid välisminister Sven Mikser ja Vabariigi President Kersti Kaljulaid, kes tunnustasid välisteenistuse ajaloolist ja jätkuvat olulisust Eesti Vabariigi iseseisvuse hoidmisel ja edendamisel.
"The real heroes of this anniversary are our diplomats.
„Tänase pidupäeva peakangelased on meie diplomaadid.
Their contribution to creating, maintaining and building the Estonian state over the course of a century has been immeasurable.
Nende panus Eesti riigi loomisesse, hoidmisesse ja ehitamisesse terve sajandi vältel on olnud hindamatu.
Being a diplomat is a selfless task which requires a fine understanding of different cultures, an ability to represent Estonian interests and values with dignity, and a gift to create and strengthen friendships in what is often a different cultural and legal environment to our own," said Mikser.
See on isetu töö, mis nõuab peent kultuuritundmist, oskust Eesti huvisid väärikalt esindada ning annet luua ja tugevdada sõprussuhteid tihtipeale hoopis teistsuguses kultuurilises ja õiguslikus keskkonnas,“ sõnas Mikser.
"On our long journey in a dangerous and complicated world, we need friends and allies.
„Pikal teel ohtlikus ja keerulises maailmas vajame sõpru ja liitasi.
Building those relations and bridges is the task and duty of our diplomats," stressed Mikser.
Nende suhete ja sildade ehitamine on diplomaatide töö ja kohustus,“ rõhutas välisminister.
"Be it protecting Estonia's security interests, ensuring the competitiveness of our economy, or helping our citizens abroad - our foreign service is of a high standard," he added.
„Olgu tegemist Eesti julgeolekuhuvide kaitsmise, majanduse konkurentsivõime tagamise või meie kodanike abistamisega välismaal, on meie välisteenistus kõrgel tasemel,“ lisas ta.
In her speech, President Kaljulaid noted that Estonian diplomats have always been resourceful, composed and enthusiastic in standing for Estonia's interests.
President Kaljulaid tõi oma kõnes välja, et Eesti diplomaadid on Eesti huvide eest seistes alati leidlikud, rahulikud ja entusiastlikud.
The President added that for Estonia it is important that the values that champion and protect small nations continue to be shared globally but these values can support us only as long as we lean on them in a domestic context as well as internationally.
Riigipea lisas, et Eestile on oluline, et maailmas säiliksid väärtused, mis hoiavad alles väikesed riigid, kuid väärtused, millele tahame toetuda Eestist väljaspool, saavad meid kanda ainult siis, kui austame neid ka riigisiseselt.
The formal reception welcomed current and retired employees, former Foreign Ministers and others who have made a significant contribution to Estonian diplomacy.
Vastuvõtul osalesid praegused ja pensionile läinud välisministeeriumi töötajad, endised välisministrid ja teised Eesti diplomaatiale panuse andnud isikud.
About the Ministry of Foreign Affairs:
Välisministeeriumi ajaloost:
The Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Estonia has been active without recess for 100 years and is the only government institution that did not cease to exist during the Soviet occupation.
Eesti Vabariigi välisministeerium on töötanud vaheaegadeta 100 aastat järjest ja on ainuke riiklik institutsioon, mis ei lakanud eksisteerimast nõukogude okupatsiooni ajal.
After 1940 some Estonian foreign representations continued to operate in countries that refused to recognize the occupation of annexation of Estonia by the Soviet Union.
1940. aastast tegutsema jäid tegutsema Eesti Vabariigi välisesindused riikides, mis ei tunnustanud Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
The Consulate General in New York remained open under the helm of Johannes Kaiv and later Ernst Jaakson until Estonia restored its independence in 1991.
New Yorki Peakonsulaat töötas Johannes Kaivu ja hiljem Ernst Jaaksoni juhtimisel kuni Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamiseni 1991. aastal.
The Estonian Embassy in London remained active until 1989 and was reopened after Estonia restored its independence.
Eesti saatkond Londonis tegutses kuni 1989. aastani ja taasavati iseseisvuse taastamisel.
Although the anniversary reception took place during the Grand Celebration Week of Estonia 100, there is no one date when the Estonian foreign service was founded - instead it took shape as part of a longer process.
Kuigi välisministeerium tähistas juubelit EV100 suvisel peonädalal, ei sündinud Eesti välisteenistus ühel kindlal kuupäeval, vaid kujunes pikema protsessi tulemusena.
The decision to form an official Estonian foreign delegation was taken by the Estonian Provision Land Council (Maapäev) already on 7 September 1917 and members of this foreign delegation laid the foundations for the first Estonian embassies.
Otsus moodustada Eesti välisteenistus võeti Maapäeva poolt vastu juba 7. septembril 1917 ja selle välisdelegatsiooni liikmed panid aluse esimestele Eesti saatkondadele.
Many consider 14 November 1918 as the date when the Ministry became formally active, asking the British and French consuls in Helsinki to send arms and assistance to stop the retreating German forces from taking away assets and food.
Välisministeeriumi tegeliku tegevuse algusajaks võib pidada 1918. aasta 14. novembrit, mil Inglise ja Prantsuse konsulile Helsingis saadetud kirjas paluti relvastust ja abi, et takistada varade ja toiduainete maalt väljavedamist Saksa vägede poolt.
Today Estonia has 45 foreign representations and around 200 honorary consuls.
Tänasel päeval on Eestil 45 välisesindust ja ligikaudu 200 aukonsulit.
The Ministry employs 585 people across the world.
Välisministeeriumi peamajas ja välisesindustes töötab kokku 585 inimest.
Photos: https://flic.kr/s/aHskGHfTzm
Fotod: https://flic.kr/s/aHskGHfTzm
Mikser reaffirmed that the Eastern Partnership was a definite priority for the Estonian Presidency.
Mikser kinnitas, et idapartnerlus on Eesti eesistumise üks kindel prioriteet.
“It’s a very valuable format which promotes dialogue and cooperation between the EU and the Eastern Partnership countries,” he said.
“Tegemist on väga väärtusliku formaadiga, mis soodustab dialoogi ja koostööd ELi ja idapartnerlusriikide vahel,” ütles välisminister.
Mikser said that besides the current crises – migration, international conflicts and radicalism – we have to reserve a permanent place on the agenda for developments to the east of the EU’s external borders.
Tema sõnul peame praeguste kriiside - rändekriis, rahvusvahelised konfliktid ja radikalism – kõrval hoidma ka Euroopa Liidu idapiiri taga toimuvat püsivalt päevakorras.
“We can’t forget that a stable neighbourhood is in the interests of the European Union’s own stability and security,” Mikser said.
„Me ei tohi unustada, et stabiilne naabruskond on Euroopa Liidu enda stabiilsuse ja turvalisuse huvides,“ rõhutas ta.
Mikser also provided an overview of preparations for the Eastern Partnership summit, which is take place in November in Brussels.
Välisminister andis ülevaate ettevalmistustest novembris toimuvaks ELi Idapartnerluse tippkohtumiseks Brüsselis.
“We are expecting a strong message from the summit, one that will emphasise our friendship, cooperation„ and specific future steps.”
„Tippkohtumiselt ootame tugevat sõnumit, mis rõhutaks meie sõprust, koostööd ja konkreetseid tulevikusamme,“ rõhutas ta.
Mikser said it was important to set ambitious goals to buoy Eastern partners’ enthusiasm for reforming their countries and societies.
Mikseri sõnul on oluline seada tippkohtumisel ambitsioonikad eesmärgid, et säilitada idapartnerite indu oma riike ja ühiskondi reformida.
“Naturally, we have to take into account that each of the partners is unique and that they have different desires and ambitions with regard to integrating with the EU,” he said.
“Muidugi peame me arvestama ka sellega, et kõik meie idapartnerid on unikaalsed ja neil on erinevad soovid ja ambitsioonid ELiga lõimumise osas,” ütles välisminister.
“We must take a personalised approach to each partner country but ensure that the partnership will meet the expectations of both the partners themselves and the EU member states,” he added.
“Peame lähenema igale idapartnerlusriigile personaalselt, kuid tagama, et partnerlus vastaks nii partnerite kui EL liikmesriikide ootustele,“ lisas Mikser.
Mikser also emphasised the digital dimension in cooperation with the Eastern Partnership countries and briefed meeting participants on additional events related to Eastern Partnership taking place during the Estonian Presidency.
Välisminister rõhutas ka digivaldkonna mõõdet koostöös idapartnerlusriikidega ning andis ülevaate täiendavatest idapartnerlusega seonduvatest üritustest Eesti eesistumise ajal.
Today, Foreign Minister Sven Mikser met with Minister of Foreign Affairs of Denmark Anders Samuelsen to discuss Estonia-Denmark relations, the security situation in Europe, and relations with Russia.
Täna kohtus välisminister Sven Mikser Taani välisministri Anders Samuelseniga, kellega vesteldi kahe riigi suhetest, julgeolekuolukorrast Euroopas ning suhetest Venemaaga.
Foreign Minister Mikser affirmed good relations between the two countries and thanked Denmark for its contribution to the strengthening of regional security.
Välisminister Mikser kinnitas kohtumisel kahe riigi häid suhteid ning tänas Taanit nende panuse eest regiooni julgeoleku tugevdamisse.
Speaking about Russia, Mikser emphasised that it is important to continue with the EU’s common policy based on five guiding principles towards Russia.
Rääkides Venemaast rõhutas Mikser, et oluline on jätkata ELi ühtse, kindlameelse ning viiel juhtpõhimõttel tugineva Venemaa suunalise poliitikaga.
The foreign ministers also discussed the upcoming NATO Summit and topical EU affairs.
Lisaks arutlesid välisministrid eesoleva NATO tippkohtumise ning aktuaalsetel Euroopa Liidu teemadel.
Mikser also took part in a round table discussion on security at the Danish Institute for International Studies where relations with Russia and regional cooperation were discussed.
Samuti osales välisminister Sven Mikser Taani Rahvusvaheliste Uuringute Instituudi julgeolekupoliitika alasel ümarlaual, kus käsitleti suhteid Venemaaga ning regionaalset koostööd.
In the afternoon, Mikser gave a speech at the reception organised by the Estonian Embassy in Copenhagen and the Nordica airline to mark Nordica’s direct route from Tallinn to Copenhagen opened the same day.
Pärastlõunal osales välisminister Mikser sõnavõtuga saatkonna ja Nordica vastuvõtul, millega avati tänahommikune otseliin Tallinna ja Kopenhaageni vahel.
“Better connections, for example in the Nordic-Baltic economic region, create a more diverse social network and contribute to the region’s competitiveness and prosperity, as well as tourism,” Mikser noted in his remarks.
"Paremad ühendused, seda näiteks Põhja-Balti majandusruumis, loovad mitmekesisema suhtlusvõrgustiku ning aitavad kaasa piirkonna konkurentsivõime ja majandusliku heaolu suurenemisele, kuid kindlasti ka turismindusele " ütles välisminister vastuvõtu kõnes.
The Ambassador resides in Tbilisi.
Suursaadik Lubi resideerib New Delhis.
During a conversation following the ceremony, Ambassador Kai Kaarelson and President Serzh Sargsyan shared an opinion that Estonia and Armenia have good relations but they could be even stronger.
Volikirjade üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kõnelesid suursaadik Viljar Lubi ja president Thein Sein kahepoolsetest suhetest ning viimastest arengutest Myanmaris.
“Armenia, like Estonia, has started to use many e-solutions.
Möödunud aastal külastas Myanmari delegatsioon Eestit, et tutvuda e-lahenduste ja e-valitsemisega.
Similarly to Estonia, Armenia is using an electronic ID-card, but the number of services connected to it today is more limited than in Estonia.
President Seini sõnul on Myanmaril huvi Eesti kogemuse vastu uute tehnoloogiate juurutamisel ning avaldas lootust, et ekspertide vahelised kontaktid tihenevad.
Estonia is ready to continue sharing our experience on the matter,” Kaarelson said.
Veel arutati koostööd ÜRO raamistikus ning viimaseid arenguid Myanmari naabruskonnas ja Aasias laiemalt.
The meeting begins on 3 April with a formal reception to mark the 70th anniversary of the signing of the North Atlantic Treaty.
Kohtumine algab täna, 3.aprillil piduliku vastuvõtuga Põhja-Atlandi lepingule allakirjutamise 70. aastapäeva tähistamiseks.
The Secretary General of NATO Jens Stoltenberg will also give a speech in the US Congress.
Lisaks esineb NATO peasekretär Jens Stoltenberg USA Kongressile.
The 4 April meeting is a chance to discuss relations with Russia, including the effect the violation of the INF Treaty has on NATO’s security, as well as further steps.
Kohtumine annab homme, 4.aprillil võimaluse arutada suhteid Venemaaga, sealhulgas INF leppe rikkumise mõju NATO julgeolekule ja edasisi samme.
A package of measures to reinforce the security of the Black Sea is set for approval, including additional support for Ukraine and Georgia.
Heaks kiidetakse Musta mere julgeolekut tugevdavate meetmete pakett, sealhulgas täiendav toetus Ukrainale ja Gruusiale.
The agenda also includes fight against terrorism and strategic security issues.
Lisaks on päevakorras võitlus terrorismi vastu ja strateegilise julgeoleku küsimused.
Discussions will touch on opportunities for NATO activities in North Africa and the Middle East, as well as Afghanistan, and NATO’s contribution to the fight against terrorism.
Arutatakse võimalusi NATO tegevuseks Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Afganistanis ning NATO panust terrorismivastasesse võitlusse.
The working lunch focuses on transatlantic relations and the goal of reaffirming the commitment of allies to raise their defence spending to 2% of their GDP.
Kohtumise töölõuna on pühendatud atlandiülestele suhetele ja eesmärgile kinnitada üle liitlaste pühendumus kaitsekulude saavutamisele 2% SKTst.
A conference organised by a consortium of think tanks (Atlantic Council, GMF, MSC) and a forum of CEPA (Centre for European Policy Analysis) precede the meetings.
Kohtumisele eelneb mõttekodade konsortsiumi (Atlantic Council, GMF, MSC) korraldatav konverents ning CEPA (Center for European Policy Analysis) foorum.
The Estonian delegation is headed by Undersecretary of the Ministry of Foreign Affairs Paul Teesalu.
Eesti delegatsiooni juhib kohtumisel asekantsler Paul Teesalu.
Communication Department
avalike suhete osakonna peadirektor
Forwarded by:
Teate edastas:
Communication Department
meedianõunik, avalike suhete osakond
Foreign Minister Sven Mikser has denounced North Korea’s testing of a claimed hydrogen bomb over the weekend.
Välisminister Sven Mikser mõistis hukka vesinikupommi katsetuse Põhja-Korea poolt.
“It is unacceptable for a country to violate the international obligations it has taken and to threaten the world’s peace and security," Mikser emphasised.
„Olukord, kus keegi rikub oma rahvusvahelisi kohustusi ja ohustab maailma rahu ja julgeolekut, on lubamatu," rõhutas välisminister Mikser.
“While the international community cannot accept this, above all we need peaceful solutions,” he added.
„Rahvusvaheline kogukond ei saa sellega leppida, kuid vajame ennekõike rahumeelseid lahendusi,“ lisas ta.
“We will also be raising the topic at the informal meeting of the EU’s foreign ministers in Tallinn later this week,” Mikser said.
„Lisaks tõstatame selle teema ELi välisministrite mitteametlikul kohtumisel Tallinnas selle nädala teises pooles,“ ütles Mikser.
On 15 and 16 August, Foreign Minister Urmas Paet met with his Georgian colleague Eka Tkeshelashviliga in Tbilisi to discuss the situation in Georgia.
15. augusti õhtul ja 16. augusti hommikul kohtus välisminister Urmas Paet Tbilisis oma Gruusia kolleegi Eka Tkeshelashviliga.
„Russia must return to the principles of international law and immediately withdraw its troops from Georgia,“ Paet said.
„Venemaa peab naasma rahvusvahelise õiguse põhimõtete juurde ja viima viivitamatult oma väed Gruusiast välja,“ sõnas Paet.
„Estonia is also ready to send its observers to Georgia,“ Paet said.
„Eesti on valmis Gruusiasse saatma ka oma vaatlejaid,“ ütles Paet.
The foreign ministers also discussed changing the peacekeeping format and they shared the opinion that the EU must participate in peacekeeping operations in South-Ossetia and Abkhazia.
Välisministrid kõnelesid ka senise rahuvalveformaadi muutmisest ning jagasid arvamust, et Euroopa Liit peab olema osaline Lõuna-Osseetia ja Abhaasia rahuvalves.
„Estonia is ready to participate in international peacekeeping missions in Georgia,“ Paet noted.
„Eesti on valmis osalema rahvusvahelises rahuvalveformaadis Gruusias,“ lausus Paet.
Estonian foreign minister said that humanitarian situation in Georgia is catastrophic.
Humanitaarolukord Gruusias on välisminister Paeti sõnul väga murettekitav.
„More than 100 000 people have been forced to leave their home and there is an urgent need for international humanitarian aid,“ Paet stated.
„Enam kui 100 000 inimest on pidanud kodud maha jätma, vajadus rahvusvahelise humanitaarabi järele on väga suur,“ ütles välisminister.
When talking about Estonian humanitarian aid to Georgia, Paet said that Estonia is planning to deliver a complementary shipment of humanitarian aid.
Rääkides Eesti humanitaarabist Gruusiale sõnas välisminister, et Eesti kavandab järgmise abisaadetise lähetamist.
Foreign minister Paet added that Estonia is also planning to send medical and crisis experts to Georgia.
Välisminister Paeti sõnul on Eestil veel plaanis lähetada Gruusiasse meditsiini- ja kriisiabi eksperte.
Foreign Minister Sven Mikser congratulated Montenegro which became a full member of NATO yesterday, on 5 June, upon depositing its instrument of accession to the North Atlantic Treaty with the US Senate.
Välisminister Sven Mikser õnnitles Montenegrot, kellest sai eile, 5. juunil, NATO täieõiguslik liige liitumisdokumentide esitamisel USA välisministeeriumile.
Estonian parliament approved Montenegro’s accession to NATO in October last year.
Riigikogu kiitis heaks Montenegro NATOga liitumise eelmise aasta oktoobris.
“With Montenegro’s accession, NATO will be present along the whole Adriatic coast, in addition to Greece, Albania and Croatia,” the Foreign Minister said.
„Montenegro liitumisega on NATO kohal kogu Aadria mere rannikul, lisaks Kreekale, Albaaniale ja Horvaatiale,“ ütles välisminister.
“The accession of Montenegro will strengthen the stability and security of the Western Balkans, which in turn will support the security of NATO and Europe,” he emphasised.
„Montenegro liitumine tugevdab stabiilsust ja julgeolekut Lääne-Balkanil, mis omakorda toetab nii NATO kui ka kogu Euroopa julgeolekut,“ rõhutas ta.
According to Mikser, Estonia has consistently supported Montenegro’s accession both to NATO and the EU.
Mikseri sõnul on Eesti järjepidevalt toetanud Montenegrot nii NATO kui ELiga liitumisel.
“Every country has a right to choose its strategy and international alliances to belong to without some other country’s interference,” the Foreign Minister said.
„Igal riigil on õigus valida oma strateegiline tee ja rahvusvahelised alliansid, millesse kuuluda, ilma mõne teise riigi sekkumiseta,“ ütles välisminister.
“Accession to NATO is a historic step, based on Montenegro’s strategic choice and ambitious reforms implemented by the country,” he added.
„NATOga liitumine on ajalooline samm, mille aluseks on Montenegro strateegiline valik ja riigi poolt läbi viidud põhjalikud reformid,“ lisas ta.
The Foreign Minister pointed out that NATO’s open door policy and the EU’s enlargement policy continue to be the key drivers for reforms.
Välisminister tõi välja, et NATO avatud uste poliitika koos Euroopa Liidu laienemispoliitikaga on jätkuvalt reformide mootoriks.
Foreign Minister Sven Mikser visited Montenegro in February this year.
Välisminister Sven Mikser külastas Montenegrot käesoleva aasta veebruaris.
The foreign ministers of the two countries affirmed that relations between Estonia and Montenegro are good.
Kahe riigi välisministrid kinnitasid, et Eesti ja Montenegro suhted on head.
At the same time they acknowledged that relations could be developed even further in the fields of tourism, ICT, cyber defence and cooperation between universities.
Samas leiti, et suhteid võiks veelgi arendada turismi, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning küberkaitse valdkonnas, samuti ülikoolidevahelises koostöös.
A flag-raising ceremony for Montenegro as the 29th member of the alliance will take place on 7 June in Brussels.
Brüsselis heisatakse Montenegro lipp 29. alliansi liikmena 7. juunil.
Today, 1 April, Estonian Foreign Minister Sven Mikser met with the foreign ministers of the Nordic countries, the Baltic States and the Visegrad Group, discussing the state of transatlantic relations, climate policy and hybrid threats.
Välisminister Sven Mikser kohtus täna, 1. aprillil Palangas Põhjamaade, Balti ning Visegradi koostöö riikide välisministritega, kellega arutati transatlantiliste suhete seisu, kliimapoliitikat ning hübriidohtudega seonduvat.
The Foreign Minister also gave a speech on cybersecurity.
Samuti pidas Eesti välisminister kohtumisel kõne küberturvalisuse teemal.
"Transatlantic unity has ensured European security for the past 70 years.
"Transatlantiline ühtsus on taganud Euroopa julgeolekut viimased 70 aastat.
The unity and solidarity of NATO, maintaining it and holding a continued dialogue with allies is essential for deterring new threats and ensuring the security we have achieved," Mikser said at the talk.
NATO ühtsus, solidaarsus ning selle säilitamine ja järjepidava dialoogi hoidmine liitlastega on hädavajalik ohtude heidutamiseks ning saavutatud julgeoleku tagamisel," rõhutas Mikser teema arutelul.
He added that international and coordinated response is the most effective way to deal with hybrid threats.
Ta lisas, et rahvusvaheline koostöö ja reaktsioon on kõige tõhusam viis hübriidohtude vastu võitlemisel.
"For a small country like Estonia, it is always important to have a common European approach and policy to support our internal efforts," the Foreign Minister said.
"Väikese riigi jaoks nagu Eesti on oluline, et Euroopal oleks ühine selles küsimuses ühtne lähenemine ja poliitika – see toetab ka meie sisemisi jõupingutusi,“ ütles välisminister.
Talking about climate policy and the future of Africa, the ministers stressed that international cooperation in fighting climate change and reducing greenhouse gas emissions is more important than ever.
Rääkides kliimapoliitikast ja Arktika tulevikust rõhutasid välisministrid, et rahvusvaheline koostöö kliimamuutuste vastu võitlemisel ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel on tähtsam kui kunagi varem.
According to Minister Mikser, the goals that have been set out can be achieved by raising public awareness, developing a common strategy and applying it.
Minister Mikseri sõnul aitab seatud eesmärke saavutada teadlikkuse kasv avalikkuse seas, ühise strateegia väljatöötamine ja selle rakendamine.
The ministers also discussed human rights issues, the situation in Ukraine and relations with China.
Ministrid käsitlesid ka inimõiguste küsimusi, olukord Ukrainas ning suhteid Hiinaga.
Photos from the meeting: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721577079...
Fotod kohtumiselt: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721577079...
“Estonia and Lithuania are great friends and allies that see economic, defence and security issues along the same lines.
"Eesti ja Leedu on väga head sõbrad ja liitlased, kes näevad küsimusi nii majandus-, kaitse- kui julgeolekuvaldkonnas ühtmoodi.
The focus of both countries is on regional energy and transport connections and establishing new connections to Europe which would enable us to ensure regional energy security,” Mikser added.
Mõlema riigi tähelepanu keskmes on regionaalsed energia- ja transpordiühendused ning uute ühenduste rajamine Euroopaga aitab meil kindlustada piirkondlikku energiajulgeolekut," ütles Sven Mikser.