natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paet stated that Estonia is prepared to advise and help Kyrgyzstan so that the Central Asian state could carry out democratic reforms.
Paeti sõnul on Eesti valmis Kõrgõzstani nõustama ja abistama, et selles Kesk-Aasia riigis saaks demokraatlikke reforme läbi viia.
“What is important here is Kyrgyzstan’s own strong interest in Estonia’s experiences regarding how to build up a parliamentary democracy and how coalition governments work.
„Oluline on siin Kõrgõzstani enda tugev huvi Eesti kogemuste vastu, kuidas edukat parlamentaarset demokraatiat üles ehitada ning kuidas töötavad koalitsioonivalitsused.
All of this is new to Kyrgyzstan, which is all the more reason for Estonia to lend a helping hand,” he added.
See kõik on Kõrgõzstanile uus ning seda enam tuleb Eestil neid aidata,“ lisas ta.
Foreign Minister of Kyrgyzstan Kazakbayev said that Kyrgyzstan is first and foremost interested in Estonia’s experiences with building up democratic institutions, organising parliamentary work, forming a free media space, battling corruption, and implementing economic reforms.
Kõrgõzstani välisminister Kazakbajev ütles, et ennekõike huvitab Kõrgõzstani Eesti kogemus demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel, parlamenditöö korraldamisel, vaba meediaruumi kujundamisel, korruptsioonivastases võitluses ning majandusreformide teostamisel.
Paet confirmed that Estonia is ready to talk about this and that an agreement for the protection of investments could be signed in order to intensify economic relations.
Paet kinnitas, et Eesti on selleks valmis ning majandussidemete tihendamisele kaasaaitamiseks võiks sõlmida investeeringute kaitse lepingu.
This year Estonia will open an embassy in Kazakhstan, which will also work on Estonia-Kyrgyzstan relations.
Eesti avab sel aastal saatkonna Kasahstanis, mis hakkab tegelema ka Eesti-Kõrgõzstani suhetega.
In talking about Kyrgyzstan’s relations with the European Union and NATO, Foreign Minister Urmas Paet mentioned the importance of closer co-operation in strengthening border controls and fighting the narcotics trade.
Kõneldes Kõrgõzstani suhetest Euroopa Liidu ja NATOga tõi välisminister Urmas Paet esile tihedama koostöö olulisust piirikontrolli tõhustamiseks ja narkokaubanduse vastu võitlemiseks.
“Co-operation with Central Asian countries is important, keeping in mind the transport of supplies to Afghanistan as well as the security situation in the region in general,” he asserted.
„Koostöö Kesk-Aasia riikidega on tähtis, pidades silmas nii varustuse transiiti Afganistani kui laiemat julgeolekuolukorda regioonis,“ lausus ta.
Paet and Kazakbayev also addressed the International Commission of Inquiry’s report on Kazakhstan, which examined matters related to the conflict that erupted in the southern part of the country last summer.
Veel kõnelesid Paet ja Kazakbaev Kõrgõzstani kohta koostatud rahvusvahelise uurimiskomisjoni raportist, mis uuris möödunud aasta suve algul riigi lõunaosas puhkenud konfliktiga seonduvat.
In addition to financial support, Estonia also contributed one Estonian expert to the work of the commission.
Lisaks Eesti rahalisele toetusele osales komisjoni töös ka Eesti ekspert.
Paet expressed hope that the proposals made in the report would help to prevent similar conflicts from erupting in the future and prevent impunity, as well as provide opportunities for reconciliation in society.
Paet avaldas lootust, et raportis tehtud ettepanekud aitavad ennetada sarnaseid konflikte tulevikus ja vältida karistamatust ning pakuvad võimalusi leppimisele ühiskonnas.
Photo from the meeting: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/5725714991/in/pho...
Foto kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/5725714991/in/pho...
On Wednesday, 16 March, Foreign Minister Rein Lang participated in the session of the European Union Foreign Ministers Council.
Kolmapäeval, 16. märtsil osales välisminister Rein Lang Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite nõukogu istungil.
At the General Affairs session, the Foreign Ministers made preparations for the European Council convening next week, which will be focusing only on economic policy issues, such as the Stability and Growth Pact, sustainable development, climate changes and the Lisbon strategy, the main goals of which are competitiveness and employment.
Üldasjade sessioonil valmistasid välisministrid ette järgmisel nädalal toimuvat Euroopa Liidu Ülemkogu, mis seekord keskendub üksnes ELi majanduspoliitilistele küsimustele nagu stabiilsus- ja kasvupakt, säästev areng, kliimamuutused ning Lissaboni strateegia, mille peaeesmärgid on konkurentsivõime ja tööhõive.
The Foreign Ministers also discussed the financial perspective for 2007-2013.
Välisministrid pidasid nõu ka aastate 2007-2013 finantsperspektiivi üle.
Jean Asselbom, Foreign Minister of the Luxembourg Presidency familiarised the Council with the methodology of the subsequent financial framework negotiations.
Eesistujariigi Luksemburgi välisminister Jean Asselborn tutvustas nõukogule edasiste finantsraamistiku läbirääkimiste metodoloogiat.
The start of accession negotiations with Croatia was thoroughly discussed.
Põhjalikult arutati liitumiskõneluste alustamist Horvaatiaga.
In forming their positions, the Foreign Ministers used information presented by Carla del Ponte, the General Prosecutor at the International Criminal Tribunal (ICTY) stating that the Croatian Government has not been sufficiently co-operative with the ICTY.
Oma seisukohtade kujundamisel lähtusid välisministrid ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICTY) peaprokuröri Carla del Ponte informatsioonist, mis väidab, et Horvaatia valitsus ei ole ICTYga piisavalt koostööd teinud.
The Council decided that the start of negotiations would be delayed until the Croatian Government’s full co-operation with the ICTY is confirmed.
Nõukogu otsustas, et seni kuni Horvaatia valitsuse täielik koostöö ICTYga pole kinnitust leidnud, lükatakse läbirääkimiste alustamine edasi.
According to Foreign Minister Rein Lang, Estonia supports the start of accession negotiations with Croatia as soon as possible.
Välisminister Rein Langi sõnul toetab Eesti Horvaatiaga ühinemiskõneluste alustamist võimalikult peatselt.
In Foreign Minister Rein Lang’s opinion, today’s decision is a good example of the 25 Member States’ co-operation ability and readiness to reach a compromise.
Välisminister Langi hinnangul on tänane otsus tõeliselt hea näide 25 liikmesriigi koostöövõimest ja kompromissileidmise valmidusest.
At today’s working lunch, the Foreign Ministers turned their attention to the events in Lebanon and nuclear related negotiations with Iran.
Tänasel töölõunal pöörasid välisministrid põhitähelepanu Liibanonis toimuvatele sündmustele ja tuuma-alastele läbirääkimistele Iraaniga.
In the Council Conclusions, the Foreign Ministers supported a sovereign, independent and democratic Lebanon and emphasised that the withdrawal of Syrian forces from Lebanon must be conducted pursuant to the agreed dates.
Vastuvõetud lõppjäreldustes toetavad välisministrid suveräänset, iseseisvat ja demokraatlikku Liibanoni ning rõhutavad, et Süüria vägede lahkumine Liibanonist peab toimuma kokkulepitud tähtaegade kohaselt.
The conclusions also confirmed the readiness of the EU to assist Lebanon with the parliamentary elections taking place in April and to send an observation mission.
Ühtlasi kinnitatakse lõppjäreldustes ELi valmisolekut abistada Liibanoni aprillis toimuvatel parlamendivalimistel ning saata sinna vaatlusmissioon.
During the Foreign Relations Council session, Russia, the System of Generalised Tariff Preferences, the EU Neighbourhood policy and Sudan were under discussion.
Välissuhete nõukogu istungil olid kõne all Venemaa, üldine tollisoodustussüsteem, naabruspoliitika ja Sudaan.
One of the most important issues for Estonia is the signing and ratifying of the border agreement with Russia, which falls under the Common Space of Freedom, Security and Justice.
Üks olulisemaid küsimusi Eesti jaoks on piirilepingu allkirjastamine ja ratifitseerimine Venemaaga, mis kuulub vabaduse, julgeoleku ja õigusruumi alla.
"We have not changed our positions and continue to be of the opinion that the efficiency of co-operation between the EU and Russia depends directly on the success of the so-called spaces.
"Me pole oma seisukohti muutnud ja arvame jätkuvalt, et Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise koostöö tulemuslikkus sõltub otseselt nende niinimetatud nelja ühisruumi edukusest.
Proceeding from the agreement reached at the meeting of the three Baltic Foreign Ministers in Riga, Estonia together with the Nordic Countries raised the problem of the immediate launch of the European Union’s Border Monitoring Mission on the Georgian-Russian border.
Lähtudes Riias kolme Balti riigi välisministrite kohtumisel saavutatud kokkuleppest tõstatas Eesti koos Põhjamaadega küsimuse Euroopa Liidu piirivalvemissiooni kiirest käivitamisest Gruusia-Vene piiril.
"The recent events in this region cause great concern especially in connection with the assassination of the democratically elected Chechen President Aslan Mashadov," Foreign Minister Lang said in his speech.
"Viimased sündmused selles piirkonnas on äärmiselt murettekitavad ja seda eriti seoses Tsetseenia demokraatlikult valitud presidendi Aslan Mashadovi tapmisega," ütles minister Lang oma sõnavõtus.
"For that reason an independent border monitoring mission on the Georgian-Russian border would be necessary," he emphasised.
"Seetõttu oleks sõltumatu piirivaatlusmissioon Gruusia-Vene piiril hädavajalik," rõhutas ta.
Co-ordinator of the European Union’s Common Foreign and Security Policy Javier Solana, Foreign Minister Rein Lang and Estonian Ambassador to the European Union Väino Reinart
Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika koordinaator Javier Solana, välisminister Rein Lang ja Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures Väino Reinart
Estonian Ambassador to the European Union Väino Reinart and Foreign Minister Rein Lang
Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures Väino Reinart ja välisminister Rein Lang
After the presentation of the award, the foreign ministers will hold a joint press conference.
Auhinna üleandmise järel toimub välisministrite ühine pressikonverents.
Within the framework of his visit, the Latvian foreign minister also has meetings scheduled with President Toomas Hendrik Ilves, Riigikogu Speaker Ene Ergma, and Prime Minister Andrus Ansip.
Läti välisministril on Tallinnas kavas kohtumised ka president Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaminister Andrus Ansipiga.
Topics to be discussed at the meeting are Estonia-Latvia bilateral relations and regional co-operation.
Kohtumistel tulevad kõne alla Eesti ja Läti kahepoolsed suhted ning regionaalne koostöö.
They will also address topics related to the European Union, including the European External Action Service and the EU’s updated competitiveness strategy “Europe 2020”.
Samuti arutatakse Euroopa Liiduga seotud teemasid, sealhulgas Euroopa Liidu välisteenistuse ja ELi uuendatud konkurentsivõime strateegiaga „Euroopa 2020“ seonduvat.
The programme for the Latvian foreign minister’s visit also includes a wreath-placing ceremony at the Monument to the War of Independence on Vabaduse Square.
Läti välisministri visiidi programmis on ka pärjapanekutseremoonia Vabadussõja Võidusamba juures Vabaduse väljakul.
Accreditation will take place through the address centre@mfa.ee or by phone at 637 7630.
Akrediteerimine toimub aadressil centre@mfa.ee või telefonil 637 7630.
Please let the Foreign Ministry press centre know if you are interested in covering the visit by Wednesday, 10 March at 9.00.
Palume oma soovist visiiti kajastada anda teada hiljemalt kolmapäeval, 10. märtsil kella 9.00ks.
Please include the following information: Name, publication/channel, ID code or birth date, and ID card number.
Palume lisada oma nimele ja väljaandele isikukood või sünniaeg ning dokumendi number.
If possible, please specify which events you would like to cover.
Võimalusel palume täpsustada, millist sündmust konkreetselt soovite kajastada.
Wednesday, 10 March
Kolmapäeval, 10. märtsil
11.00 Meeting with Riigikogu Speaker Ene Ergma
11.00 Kohtumine Riigikogu esimehe Ene Ergmaga
TV, photo – We ask that you arrive no later than 10.50
TV, foto - palume kohal olla hiljemalt kell 10.50
12.15 Award Ceremony for the Estonian-Latvian and Latvian-Estonian Translation Award.
12.15 Eesti-Läti ja Läti-Eesti tõlkeauhinna üleandmise tseremoonia.
(Foreign Ministry, guest entrance Lauteri 2)
(Väliministeerium, külalispääsla Lauteri 2)
We ask that journalists arrive no later than 12.05
Ajakirjanikel palume kohal olla hiljemalt kell 12.05
SPOKESPERSON'S OFFICE
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSIKESKUS
pressitalitus@mfa.ee
centre@mfa.ee
Latvian Prime Minister Valdis Dombrovskis will be in Estonia for a working visit on Friday, 5 November.
Reedel, 5. novembril viibib Eestis töövisiidil Läti peaminister Valdis Dombrovskis.
During the visit, Latvian Prime Minister Valdis Dombrovskis will meet with President Toomas Hendrik Ilves and Prime Minister Andrus Ansip.
Visiidi käigus kohtub Läti peaminister Valdis Dombrovskis president Toomas Hendrik Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga.
The Latvian prime minister also plans to visit the Sakret concrete mix factory in Mäo.
Veel on Läti peaministril kavas külastada Sakret OÜ kuivsegude tehast Mäos.
Topics to be discussed at the meetings are the economic situations in Estonia and Latvia, the outcome of the European Council, energy security issues, and transport issues related to the Via Baltica and Rail Baltica.
Kohtumistel tulevad kõne alla majandusolukord Eestis ja Lätis, Euroopa Ülemkogu järelkajad, energiajulgeoleku teemad ning Via Baltica ja Rail Balticaga seonduvad transpordiküsimused.
Please specify exactly which event(s) you would like to cover!
Palume täpsustada, millist sündmust kajastada soovite!
Friday, 5 November 2010
Reede, 5. november 2010
13.00 Joint press conference of Prime Minister Andrus Ansip and Latvian Prime Minister Valdis Dombrovskis
13.00 Peaminister Andrus Ansipi ja Läti peaminister Valdis Dombrovskise ühine pressikonverents
I feel particularly honoured to do it here in Sweden, the country that has supported Estonians on so many occasions.
Samas on võimatu ülehinnata seda panust, mida pakub NATO’ga liitumine meie riigi julgeoleku kindlustamisel.
Last fall we celebrated 60-year anniversary of the arrival of Estonian refugees on the Swedish shores We are still very grateful to Swedish people who helped our refugees to begin their lives anew in Sweden.
Euroopa on pärast Teist maailmasõda enneolematu kiirusega arenenud ja seda eelkõige tänu sellele, et on juurdunud arusaam, et riigid peavad delegeerima arengu huvides osa oma suveräänsusest Euroopa Liidu tasemele.
On the other hand, the development of independent Estonia has been perhaps even faster than we could have hoped for in the early 1990s.
Seega peab Euroopa Liit üritama leida valdkondi, milles liikmesriikide rahvuslike huvide ühisosa võimaldab koostööd süvendada.
Membership in the Union has provided us with opportunities that we have never had in our nation's history.
Euroopa Liit ei pea kõiki eluvaldkondi tsentraalselt reguleerima.
As a strategic partner for both the European Union and NATO, Russia is, of course, a particular case among the neighbours of the European Union.
Mis puudutab Euroopa Liidu välissuhtlemist, siis Eesti nagu ka enamus liikmesriike on kindlal veendumusel, et liidu rahvusvaheline roll peab suurenema.
From environmental concerns, and obstacles hampering trade and investments to strengthening the interaction of civil societies, there is a vast scope of objectives that need to be tackled to put the EU-Russia partnership on a solid long-term ground.
Kuna Eesti on äärmiselt huvitatud stabiilsusest ja heaolust meie lähiregioonis, tervitame me Euroopa Liidu poolt algatatud Euroopa Naabruspoliitikat ja “Uute naabrite” initsiatiivi, mille eesmärgiks on Euroopa Liidu uute naabrite reformiprotsesside toetamine ja majandusalane lõimimine Euroopa Liidu siseturuga.
In addition to that, the EU countries in the Baltic Sea region have the responsibility to see that the partnership with Russia will take into account the specific features of the region and the issues that arise from the direct neighbourhood with Russia in this region.
Koostöös Ukraina, Moldova, Valgevene, Gruusia ja Lääne-Balkani riikidega on Eesti juba aastaid viinud läbi arengukoostöö projekte, mille eesmärkideks on olnud Eesti reformikogemuse tutvustamine ja abi nimetatud riikide lõimumisel rahvusvahelise koostöö struktuuridega, näiteks Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.
Increased attention has to be paid to the development of information and communication as well the so-called frontier technologies, biotechnology in particular.
Tahaks siinkohal avaldada veendumust, et Eesti liitumisel Euroopa Liiduga Venemaa valmisolek taastada normaalne kaubandusrežiim Eestiga kasvab.
Ladies and gentlemen,
Lugupeetud õppejõud ja üliõpilased,
Let me conclude by emphasising that Estonia’s accession to the European Union has given a new momentum to the already excellent bilateral relations between Sweden and Estonia.
Euroopa Liidu edukuse võtmeks on olnud võime liita suur hulk väga erinevaid riike üheks toimivaks mehhanismiks võimaldades selle läbi genereerida arengut ja kasvu.
This concerns numerous spheres of life, be it trade, cooperation in the field of defence and security, environmental protection, or scientific and cultural contacts.
Seetõttu on seda liitu iseloomustatud kui “kõige edukamat riikidevahelist ühendust kogu inimkonna ajaloos”.
We are both members of the Council of the Baltic Sea States, sharing the concern about the fate of the biggest inland water body of Europe.
See ei ole lõimumine lõimumise pärast, vaid protsess, millest saavad tulu lõikama kõik protsessis osalejad.
As overseas neighbours in economically most dynamic region of the European Union, we share many interests and visions in the Europe of tomorrow.
Ühise Euroopa ehitamine on protsess mis loob meile arengueeliseid, mis jääksid Eestile üksinda olles kättesaamatuks.
A number of decisions, which would determine the future of Europe for decades, will be made in few years from now.
Riikides, mis kommunismi lämmatavast haardest pääsesid, see läbi lõimingu ka õnnestus.
The Council should be able to act efficiently, saving time and effort.
Rõhutan, et oluline on just ühistele seisukohtadele jõudmine, mis peaksid olema võimalikult paindlikud.
The exhibit is made up of a selection of pieces from the artist’s series of graphic works entitled “Machines” done in the 1970s.
Tegu on valikuga kunstniku 1970ndate aastatel valminud graafiliste tööde sarjast „Masinad“.
The exhibit will be opened by Estonian Ambassador to Finland Merle Pajula, and well-known Finnish artists Jorma Hautala, a friend and contemporary of Lapin, will talk about the idea of the exhibit and its parallels with today.
Näituse avab Eesti suursaadik Soomes Merle Pajula, näituse ideest ja paralleelidest tänapäevaga kõneleb tuntud Soome kunstnik ning Lapini sõber ja mõttekaaslane Jorma Hautala.
In Leonhard Lapin’s own words the picture series “Machines”, which can be seen at the Helsinki embassy from today until the end of March, is not just a series of drawings about technology, but a conceptual series with a philosophical subtext.
Helsingi saatkonnas tänasest märtsi lõpuni nähtav pildisari „Masinad” pole Leonhard Lapini enda sõnul lihtsalt rida joonistusi tehnoloogia teemadel, vaid filosoofilise alltekstiga kontseptuaalne seeria.
The artist describes it as such: “In analysing machines, technology, and the artificial environment, I came to the conclusion in 1972 that the world of machines is a new stage of development in nature, the structure of a new reality.
Kunstnik iseloomustab seda järgmiselt: „Masinate, tehnoloogia ja tehiskeskkonna analüüsimisel jõudsin 1972. aastal seisukohani, et masinate maailma näol on tegemist uue arenguetapiga looduses, uue realiteedi struktuuriga.
This reality does not only contain individual machines, but artificial objects and new technologies, structures and processes in the widest sense possible, right down to the pollution of the environment, modern hierarchies, industrial societies, and globalisation.”
See realiteet ei hõlma enam üksikuid masinaid, vaid tehislikke objekte ja uusi tehnoloogiaid, struktuure ning protsesse kõige laiemas mõttes, kuni senise looduskekskonna saastumise, moodsate hierarhiate, industriaalsete ühiskondade ja globaliseerumiseni välja.”
Professor Leonhard Lapin works in fine arts and architecture as well as literature.
Professor Leonhard Lapini tegeleb nii kujutava kunsti, arhitektuuri kui kirjandusega.
He has sometimes been called an “orchestra”.
Teda ongi mõnikord nimetatud „orkestriks”.
Leonhard Lapin graduated from the architecture department of the Estonian Academy of Arts in 1971, but the majority of his works still fall into the category of fine arts.
Leonhard Lapin lõpetas Eesti Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal 1971. aastal, ent tähtsama osa tema loomingust moodustab siiski kujutav kunst.
In occupied Estonia Lapin became a critic of the Soviet cultural policy; his art blazed a trail for an entire generation of artists.
Okupeeritud Eestis kasvas Lapinist nõukogude kultuuripoliitika kriitik, tema looming oli teerajajaks tervele kunstnike sugupõlvele.
At the beginning of his career he found inspiration for his works from Russian avant-garde and constructivism and from American pop art.
Töötegemise lähtepunktid leidusid karjääri algaastatel nii vene avangardismist ja konstruktivismist kui ka ameerikalikust popkunstist.
He has worked at the Helsinki Academy of Fine Arts and the Kankaanpää Art School.
Ta on töötanud Helsingi Kunstiakadeemias ja Kankaanpää kunstikoolis.
Since 1995 Lapin has been a professor of general design and colour instruction at the Estonian Academy of Arts.
Alates 1995. aastast on Lapin Eesti Kunstiakadeemia üldise kujunduse ja värviõpetuse professor.
Lapin is one of the best-known Estonian artists internationally.
Lapin on Eesti üks rahvusvaheliselt tuntumaid kunstnikke.
His main themes are taking note of language and space as well as the relationships between nature, machines and people.
Tema teemadeks on märkide keel, tühjus ning looduse, masina ja inimeseväline suhe.
He works very systematically and frequently creates large series of works.
Ta töötab üsna süstemaatiliselt ja loob teostest tihti suuri sarju.
In recent years his materials have included one of the most well-known contemporary symbols—the bar codes printed onto packages.
Viimastel aastatel on tema materjaliks olnud üks tuntumatest kaasaegsetest sümbolitest: esemete pakenditele trükitud vöötkood.
Last year the Finnish art public was able to see a retrospective of Lapin’s works from the 1960s to today at the Wäinö Aaltonen Museum in Turku and in the Hämeenlinna Art Museum.
Möödunud aastal oli soome kunstipublikul võimalus näha retrospektiivi Lapini töödest 1960ndatest aastatest tänapäevani Turus Wäinö Aaltoneni muuseumis ning Hämeenlinna kunstimuuseumis.
Today, on 4 April, Estonian Ambassador to Turkmenistan Heiti Mäemees presented his credentials to the Speaker of the Parliament of Turkmenistan, Gulshat Mammedova, in Ashgabat.
Täna, 4. aprillil andis Eesti suursaadik Heiti Mäemees Asgabatis üle oma volikirja Türkmenistani parlamendi esinaisele Gulšat Mammedovale.
After the ceremony, Ambassador Mäemees noted that there is untapped potential in relations between Estonia and Turkmenistan.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses märkis suursaadik Mäemees, et Eesti ja Türkmenistani kahepoolsetes suhetes on kasutamata potentsiaali.
“Estonia is ready to develop relations with Turkmenistan.
„Eesti on valmis arendama suhteid Türkmenistaniga.
Bilateral consultations and visits between the countries could take place to facilitate communication.
Suhtlemise tõhustamiseks võiksid toimuda kahepoolsed konsultatsioonid ning vastastikused ettevõtjate visiidid.
Estonia is ready to share its experience in ICT with Turkmenistan,” the ambassador said.
Oleme valmis jagama oma kogemust Türkmenistaniga infotehnoloogia ja kommunikatsiooni valdkonnas,“ sõnas suursaadik.