natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paet said that the diplomatic conflict points to the outwardly visible side of the situation in Belarus, as human rights-related issues in the state remain unresolved.
Rootsi välisminister Laila Freivalds nägemusel on arengukoostöö valdkond, kus koos töötamise võimalused parimad.
“The diplomatic row between Belarus and Sweden has made the situation even more complicated and makes it harder than before for the European Union to help Belarus,” Paet stated.
"Arengukoostöö puhul saame ühendada Eesti ja Rootsi kogemused ning kompetentsi, mis annab suurema lisaväärtuse," märkis Freivalds.
The Foreign Ministers of Estonia and Latvia decided to expand the fields of translation to be included in the competition and signed a new statute governing the contest last year.
Sellega soovitakse tunnustada tõlkijate, keeleteadlaste ja õpetajate tegevust ning innustada neid oma töö kaudu jätkama eesti-läti keelekoostöösse panustamisega.
The Foreign Ministry is supporting the outfitting of the health care employee training centre located in the city of Lashkar Gah, Afghanistan, as well as the general development of the health care sector in Afghanistan’s Helmand Province.
Välisministeerium toetab Afganistani Lashkar Gah linna tervishoiutöötajate koolituskeskuse sisustamist ja laiemalt Afganistani Helmandi provintsi tervishoiussektori arendamist.
Foreign Minister Urmas Paet said that the dedication and support of the international community remains essential for the building up of Afghanistan.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani ülesehitamiseks jätkuvalt vajalik rahvusvahelise kogukonna pühendumus ja toetus.
In addition to a military contribution, Afghanistan also requires development aid until a situation is achieved in which the Afghans can manage the affairs of their own state and no longer depend on the help of donor countries.
Sõjalise panuse kõrval vajab Afganistani ka arenguabi, et saavutada olukord, kus afgaanid saaksid ise oma riigiga hakkama ning ei sõltuks enam doonorriikide abist.
“Afghanistan needs the support of the international community, and Estonia’s contribution to help one of the poorest countries in the world is very welcomed,” said Paet.
„Afganistan vajab rahvusvahelise üldsuse toetust ja Eesti panus selle maailma ühe vaeseima riigi abistamiseks on igati oodatud,“ ütles Paet.
The foreign minister noted that in recent years we have focused our development co-operation in Afghanistan on developing the health care sector of Helmand Province.
Välisminister märkis, et Afganistani arengukoostöös oleme viimastel aastatel keskendunud Helmandi provintsi tervishoiusektori arendamisele.
“One very difficult circumstance in Helmand is the lack of qualified medical professionals.
„Üks oluline valupunkt Helmandis on kvalifitseeritud meditsiinipersonali vähesus.
This is why Estonia is contributing to the outfitting of a health care training centre in the city of Lashkar Gah.
Seetõttu panustab Eesti Lashkar Gah linnas asuva tervishoiualase koolituskeskuse sisustamisse.
The training centre will help to strengthen the feeble health care system, thereby helping to improve the quality of life of the people living in Helmand Province,” Paet noted.
Koolituskeskus annab hea eelduse hapra tervishoiusüsteemi tugevdamiseks ja aitab seeläbi otseselt parendada ka Helmandi provintsi elanike olukorda,“ märkis Paet.
The Foreign Ministry is also allocating funds to donate to the Afghanistan Reconstruction Trust Fund (ARTF).
Samuti eraldab välisministeerium raha Afganistani ülesehituse usaldusrahastusse (ARTF).
Foreign Minister Paet stated that over 800 new schools have been established and 45 000 teachers trained with ARTF resources.
Välisminister Paeti sõnul on rahastu toel rajatud üle 800 uue kooli ja väljaõppe saanud üle 45 000 õpetaja.
Over 3 000 km of roads have been repaired in rural areas and a strong emphasis has also been placed on renovating the country’s energy supply system.
Maapiirkondades on taastatud rohkem kui 3000 km autoteid ja suurt rõhku on pandud ka riigi energiavarustussüsteemide renoveerimisele.
“Also supported through the fund is the development of the health care sector in Helmand Province, which is a priority for Estonia,” he added.
„Rahastu kaudu toetatakse otseselt ka Eesti jaoks prioriteetse Helmandi provintsi tervishoiusektori arengut,“ lisas ta.
SPOKESOERSON’S OFFICE
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
“People are lacking drinking water, food, and other things necessary for life.
Kestev vägivald ning sellest tulenevad kannatused ja inimkaotused on vastuvõetamatud, rõhutas välisminister Paet.
Those who are injured need medical care,” he said.
„Mõistame karmilt hukka Süüria režiimi sõjalised rünnakud oma rahva vastu.
The Foreign Ministry supports Syrian civilians with money allocated from its humanitarian aid budget.
„Kui vägivalda Süürias ei peatada, on oht, et selle tagajärjed mõjutavad kogu piirkonda,“ rõhutas Paet.
The Foreign Ministry is supporting the activities of UNICEF geared towards combating polio in Helmand Province in Afghanistan.
Välisministeerium toetab ÜRO lastefondi UNICEF tegevusi, mis on suunatud lastehalvatuse vastu võitlemiseks Helmandi provintsis Afganistanis.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Afghanistan is one of the priority partners for Estonia’s development co-operation and in recent years we have focused on developing the health care sector in Helmand Province.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistan Eesti arengukoostöö üks olulisemaid sihtriike ning viimastel aastatel oleme keskendunud Helmandi provintsi tervishoiusektori arendamisele.
“Supporting the fight against polio in Helmand is part of our development co-operation activity in Afghanistan,” he stated.
„Lastehalvatuse vastase võitluse toetamine Helmandis on osa meie arengukoostöö alasest tegevusest Afganistanis,“ ütles ta.
“Helmand Province still has a long way to go in the health care sector, and therefore we wish to continue supporting its development in order to ensure a better life for Afghans,” he added.
„Tervishoiu alal on Helmandi provintsis veel palju teha ning seetõttu soovime omaltpoolt jätkuvalt selle valdkonna arendamisega kaasa aidata afgaanide elu parandamisele,“ lisas ta.
Afghanistan is one of the three countries in the world, in addition to Pakistan and Nigeria, where polio remains endemic.
Afganistan on Pakistani ja Nigeeria kõrval üks kolmest riigist maailmas, kus lastehalvatus on endiselt endeemiliselt leviv haigus.
The situation is especially complicated in the provinces of Helmand, Kandahar, and Uruzgan.
Eriti keeruline on olukord Helmandi, Kandahari ja Uruzgani provintsis.
One obstacle in the fight against polio is peoples’ low awareness of the disease.
Suur takistus lastehalvatuse vastu võitlemisel on inimeste vähene teadlikkus.
For example, only half of Afghan families had heard of polio prior to vaccines being delivered.
Näiteks on vaid pooled Afganistani peredest kuulnud lastehalvatusest enne, kui vaktsineerijad nende juurde jõuavad.
The vaccination process is hindered due to communication problems stemming from cultural factors.
Samuti takistavad vaktsineerimist kultuurilistest iseärasustest tulenevad kommunikatsiooniprobleemid.
The Foreign Ministry is supporting the UNICEF project with 20 453 euros allocated from the budget for development and humanitarian aid.
Välisministeerium toetab UNICEFi projekti 20 453 euroga arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud rahast.
Honourable Mr. Speaker, respected members of parliament,
Austet härra esimees, lugupeetavad Riigikogu liikmed.
Ladies and gentlemen,
Mu daamid ja härrad.
Estonia's foreign policy is a continuous process that is based upon firm principles and beliefs and therefore cannot, and indeed should not, be dependent solely upon the current foreign minister.
See protsess tugineb püsikindlatele põhimõtetele ja tõekspidamistele ning ei saa ega tohi lähtuda välisministri isikust.
They must see Estonia, as it is seen in the country in which they reside.
Nägema nii, nagu see asukohariigist paistab.
It is a policy that is designed to be successful and I, as their successor, can only succeed together with the people of Estonia.
Seda edu tahan ja saan ma ainult koos teiega, koos kogu Eesti rahvaga saavutada.
After all, foreign policy is no more than an extension, and indeed, a servant of domestic policy.
Välispoliitika pole midagi muud kui sisepoliitika – selle laiemas mõttes – jätk ning sulane.
As a parliamentary state, Estonia's foreign policy priorities are obviously defined by the Riigikogu.
Eesti kui parlamentaarse riigi välispoliitika põhisuunad määrab vaieldamatult parlament.
On August 1, 1995 the Riigikogu passed, and I stress, unanimously, the law on ratifying the Estonian Europe Agreement.
1. augustil 1995. aastal võttis Riigikogu – ma rõhutan – ühehäälselt vastu Euroopa lepingu ratifitseerimise seaduse.
Therefore I am in a more fortunate position than the majority of my European colleagues as the task that I must fulfill is clearly and unanimously set out for me.
Euroopa lepingu, mis sel moel nii üksmeelselt seaduse jõusse tõsteti, preambulas on ühemõtteliselt öeldud – ma tsiteerin: "Eesti lõppeesmärgiks on saada Euroopa Liidu liikmeks".
Mr. Speaker,
Härra esimees,
I interpret Estonia's wish to become a member of the European Union as a firm determination to maintain and develop Estonia's national identity and strengthen its security.
Eesti tahet saada Euroopa Liidu liikmeks käsitlen ma eelkõige kui soovi ja eesmärki säilitada ning edasi arendada meie rahvuslikku identiteeti ja julgeolekut.
Our answer has been: as Europeans, as one of the Nordic peoples.
Ja me oleme vastanud: Euroopa rahvana, Põhjamaade rahvana.
The fact that we have been asked this question proves that the European Union is much more than just a single market, where bananas must have the right curvature and price.
Selle küsimuse tungiv esitamine kinnitab veelkord, et Euroopa Liitu ei tohi mingil juhul käsitleda vürtspoodnike ühisturuna, mille eesmärk on banaanide sobilikus kõveruses ja hinnas kokku leppida.
The European Union has one firmly defined goal: to provide the free and democratic nations of Europe with conditions that guarantee peace, prosperity and freedom.
Euroopa Liidul on üks ja selge põhieesmärk: luua Euroopa vabadele ja demokraatlikele rahvastele tingimused rahulikuks ja jõukaks, väärikaks ja vabaks eluks ning arenguks.
Here I would like to repeat and confirm what my respected predecessor Siim Kallas said in this same chamber on May 30 of this year.
Siinkohal tahan ma korrata ja kinnitada oma lugupeetava eelkäija Siim Kallase siinsamas saalis tänavu 30. mail lausutud sõnu.
Estonia's prospects for being among the first of the applicant countries to accede to the European Union are good.
Eestil on täna reaalne perspektiiv liituda Euroopa Liiduga esimeste hulgas praegustest pretendentriikidest.
Accession to the European Union is not predetermined as is the changing of the seasons, or the passing of another year.
Euroopa Liidu liikmestaatus ei ole uus aasta, mis vääramatult järgneb eelmisele.
Thus neither the Minister for Foreign Affairs, the Government nor the Parliament can promise that if we make every conceivable effort then Estonia will definitely become a member of the European Union.
Seega – ei välisminister, valitsus ega Riigikogu ei saa lubada: me peame ennast "viiel erineval moel" siit siiani pingutama ja siis saab Eesti kindlasti Euroopa Liitu.
We simply cannot promise this because, after all, the elected representatives of each member state are ultimately responsible for defining their country's national interests.
Me ei saa seda lubada, sest partnerriikide rahvuslike huvide defineerimine on nende riikide rahvaste valitud esindajate pädevuses.
And here I would like to recall Admiral Nelson.
Tahaksin siinkohal tähendamissõnad laenata admiral Nelsonilt.
Estonia European Union policy can only be successful if weaving its way through our domestic politics like a thread, it becomes part of the work plans of the Estonian government's and all of its ministries and local governments.
Eesti Euroopa Liidu poliitika saab olla edukas ainult siis, kui ta punase niidina läbib kogu meie sisepoliitikat, olles kogu valitsuse, kõigi ministeeriumide ja kõigi kohalike omavalitsuste kõige tähtsamaks ja prioriteetsemaks töösuunaks.
Respected Riigikogu members,
Lugupeetavad Riigikogu liikmed,
good-neighbourly cooperation with all of our neighbours is the fundamental principle underpinning Estonia's behaviour in the field of foreign policy.
heanaaberlik koostöö kõigi naaberriikidega on Eesti kui Euroopa riigi välispoliitilise käitumise alustala.
Today, as throughout many centuries, of all the countries with which we have relations, Estonia has the best and closest ones with the Nordic countries with whom we share an instinctive closeness.
Dikteerituna meie enesetunnetuslikust identiteedist on täna, nagu ka varem paljude sajandite vältel, Eesti välissidemetest kõige paremad, tihedamad ja lähedasemad suhted Põhjamaadega.
All existing statistics confirm this: personal contacts, cultural relations, tourism, trade and investments - in all of these areas the Nordic countries occupy the first place out of all of our partners.
Piisab pelgast pilgust statistikale, et sellele tõdemusele mõõdetavat kinnitust leida: inimestevahelised kontaktid, kultuurisuhtlus, turism, kaubavahetus, investeeringud – kõikjal on Eesti partneritest esikohal Põhjamaad.
Since the barbed wire was removed from Estonia's beaches, the Baltic Sea has brought us closer to one another.
Pärast Eesti randade vabanemist okastraadist on Läänemeri meid uue jõuga ühendama hakanud.
The Nordic countries, as we have repeatedly noted during the last half a year, have been our most dedicated and active supporters on our road towards the European Union.
Põhjamaad, nagu me oleme jätkuvalt kogenud viimase poole aasta vältel, on Eesti kõige veendunumad ja aktiivsemad toetajad teel Euroopa Liitu.
As a new positive development from the past six months I would also like to mention the Swedish prime minister Göran Persson's initiative aimed at strengthening and deepening economic relations in the region.
Uue positiivse momendina viimasest poolaastast tahaksin esile tõsta Rootsi peaministri Göran Perssoni initsiatiivi majandussidemete väärtustamise ning jätkuva süvendamise alal.
Of course, we do not always agree with our neighbours on every issue but this is not surprising in light of the complexity of our relations.
Tõsi, ka Põhjamaadega leidub meil üksikuid lahkarvamusi, kuid nii suure suhete mahu juures ei saakski see teisiti olla.
There is always room for improvement.
Nii et tööd tuleb teha.
Let us take, for example, the issue of visa freedom.
Võtkem või viisavabaduse küsimus.
It is clear that our partners' fears have hampered progress on this issue.
On ilmne, et siin on edasiliikumine takerdunud meie partnerite kartuste taha.
It is important that we do not ask fruitless questions of our partners or ask for final dates.
Meie ülesanne ei ole siin partneritele asjatute küsimuste esitamine ega kuupäevadesse klammerdumine.
Our responsibility - and not only the responsibility of the Ministry of Foreign Affairs' - is to promote Estonia's general trustworthiness as a state as well as a partner while acting in accordance with the law.
Meie – ja mitte ainult Välisministeeriumi – ülesanne on tõsta Eesti kui riigi, Eesti kui partneri üldist usaldusväärsust, täita kõiges Eesti seadusi.
And once again let me repeat -everything that we do we do for our own good and in our own interest and not in the interest of others.
Ning veelkord – kõike mida teeme, teeme eelkõige ja ikka iseenda tarvis ja huvides, mitte kellelegi teisele.
Cooperation with Latvia and Lithuania is always important for Estonia.
Koostöö Läti ja Leeduga on Eestile jätkuvalt tähtis.
With its largest neighbour, Russia, Estonia wishes to have mutually beneficial cooperation in all possible and necessary areas.
Venemaa kui suurima naaberriigiga soovib Eesti teha vastastikku kasulikku koostööd kõiges, mis võimalik ja vajalik.
Our aim to have good relations with Russia is motivated by both political and economic reasons.
Meie taotlusel omada häid suhteid Venemaaga on mõjuvad põhjendused nii poliitika kui majanduse vallas.
For example, among our foreign trade partners Russia significantly occupies second place after Finland.
Näiteks Eesti väliskaubanduspartnerite hulgas on Venemaa Soome järel kaalukal teisel kohal.
During the second half of this year, significant progress has been made on the drafting of a new border treaty.
Märkimisväärne edasiminek on viimase poole aasta vältel saavutatud uue piirilepingu valmimise näol.
I sincerely hope that the signing of this new agreement as soon as possible and its entry into force will act as a positive influence upon Estonian-Russian relations in other areas.
Loodan siiralt, et uue piirilepingu võimalikult kiire allakirjutamine ning jõustamine annab positiivse impulsi ka Eesti-Vene suhetele teistes sfäärides.
In its relations with Russia, Estonia will continue to implement its positive engagement policy and strive towards making Estonian-Russian relations an inseparable part of the good relations that exist between the European Union and Russia today.
Eesti jätkab Venemaa suhtes järjekindlalt oma positiivse hõlvamise poliitikat ning püüdleb selle poole, et Eesti-Vene suhted moodustaksid tulevikus lahutamatu osa Euroopa Liidu ja Venemaa vahelistest headest suhetest.
Estonia must relate to Russia as a normal Western state, free and confident of its independence and not as a former colony or oblast burdened by complexes and doubts - assuming the later role would but ferment uncertainty and doubts not only in the east but also in the west and at home in Estonia.
Eesti peab suhtuma Venemaasse nagu normaalne sõbralik lääneriik, loomulik ja vaba oma kindlas iseseisvuses, mitte nagu komplekside ja kõhkluste käes vaevlev endine koloonia ehk oblast – viimane käitumine vaid kääritaks ebamäärasust ja kõhklusi nii idas, läänes kui kodus Eestis: ehk muudame veel meelt ning pöörame pärituulsele tagasikursile?
Formally, the new border agreement is an agreement with Russia.
Vormiliselt on uus piirileping Eestile leping Venemaaga.
A clearly defined border already exists between Estonia and the west yet one between Estonia and the east has yet to be defined - how should the international community perceive this?
Sest selge piir on täna olemas Eesti ja Lääne vahel, kuid puudub Eesti ja Ida vahel – kuidas käsite maailmal meid mõista?
Upon the basis of the new border treaty we will define whether our state should be guided by our innate pragmatism, or by emotions.
Uue piirilepingu proovikivi varal me määrame, kas meie riigilaeva kapteniks peab olema vahe ning pragmaatiline mõistus, nagu on omane meie kultuuriareaalile, või hoopis haavaarmidest üha taastärkavad emotsioonid.
On the other hand, lest the road to the West remain closed, Estonia must uniquely place itself in the West with practical foreign policy actions because no-one else would do it for us.
Teiselt poolt, kuni Eesti ise oma praktilise välispoliitilise käitumisega ei määratle üheselt enda kuulumist Läände, ei tee seda ka keegi teine ning tee sinna jääb meile suletuks.
It is true that the best case scenario will make us full members of the European Union in many years' time.
On tõsi, et parimalgi juhul on Euroopa Liidu täisliikme staatus meist veel mitme aasta kaugusel.
At the same time, it is probable - and very many different sources confirm this - that decisions which may postpone or essentially exclude accession of many EU and NATO applicant countries will be made in the next few months.
Samas on tõenäoline – ning seda informatsiooni kinnitavad väga paljud erinevad allikad – et liitumist edasilükkavad ehk sisuliselt väljaarvavad otsused tehakse paljude nii Euroopa Liitu kui NATO-sse pürgivate pretendentriikide suhtes lähemate kuude jooksul.
At the same time we must not forget that the new border agreement would at last allow us to solve problems which we cannot solve now.
Samas ei tohi unustada ka seda, et uue piirilepingu jõustamine võimaldaks meil ometi kord lahendada selle puudumise taha takerdunud probleeme.
Here, I would like to mention only the border crossing regulations for the Setu people, which have caused us much worry.
Mainiksin siin vaid setu rahvakillule täna nii palju muret tegevat piiriületamiskorda.
This November we successfully negotiated with Russia a practical solution, but its realization awaits the finalisation of the border agreement.
Tänavu novembris õnnestus läbirääkimistel Vene poolega kooskõlastada praktiline lahendus, kuid selle rakendamine seisab puuduva piirilepingu taga.
Once again - everything we do and decide, we do for the people of Estonia and for ourselves, not for anyone else.
Veel kord – kõik mida teeme ja otsustame teeme Eesti rahva ja iseenda, mitte kellegi teise jaoks.
Speaking of Estonia and the European Union, I neither want nor could remain silent about the United States, who have given us very effective support on this road.
Rääkides Eestist ja Euroopa Liidust ma ei taha ega saagi vaikida Ameerika Ühendriikidest, kes meid sellel teel tõhusalt toetavad.
The US remains one of Estonia's greatest and most steadfast friends in the world.
USA on jätkuvalt Eesti üks kõige suuremaid ja kindlamaid sõpru maailmas.
The US's longtime unwavering resolute support for Estonia, which we keep in mind with thanks, has today become a friendly shoulder, on which we can support ourselves in good as well as in bad times.
USA pikaaegne vankumatult kindlameelne toetus Eestile, millele me tänus mõtleme, on täna saanud sõbraõlaks, millele võime alati toetuda nii headel kui halbadel päevadel.
Germany has throughout the ages been one of our closest partners in our common Western European cultural region.
Saksamaa on aegade vältel olnud meile üheks lähedasemaks partneriks ühises Lääne-Euroopa kultuuriruumis.
We are thankful to Germany for many very open suggestions which suggest renouncing unattainable wishes yet at the same time propose new practical approaches.
Me oleme Saksamaale tänulikud paljude väga avameelsete, asjatutest lootustest loobumist ning samas uut praktilist lähenemist soovitavate nõuannete eest.
We are happy that federal chancellor Helmut Kohl has in principle accepted President Lennart Meri's invitation to visit.
Meil on hea meel, et liidukantsler Helmut Kohl on põhimõtteliselt vastu võtnud president Lennart Meri küllakutse.
Thinking of the European Union, Estonia must further open and intensify its foreign relations.
Mõeldes Euroopa Liidule tuleb Eestil avardada ja intensiivistada ka oma välissuhtlemist.
The first step was taken during the past half year by opening an Estonian embassy in Rome.
Esimesena asusime möödunud poolaastal käivitama Eesti suursaatkonda Roomas.
An indication that the reach of Estonia's foreign policy is extending as a consequence of our ever broadening interests is the sending of diplomats to work in Tokyo in order to open the first Estonian embassy in Asia.
Märgina sellest, et Eesti välispoliitika haare on meie üha laienevatest huvidest tõukudes avardumas, tuleb võtta meie diplomaatide hiljutist tööleasumist Tokyos, et avada esimene Eesti suursaatkond Aasias.
affirming that the first and principal priority of Estonian foreign policy is accession to the European Union, we say to all of Estonia's neighbours: our goal is goodneighbourly relations with you.
kinnitades, et Eesti välispoliitika esimeseks ja peamiseks prioriteediks on liitumine Euroopa Liiduga, ütleme me kõigile Eesti naaberriikidele: meie sihiks on heanaaberlikud suhted teiega.
Nevertheless, among Estonia's neighbors are those who are not fully convinced of our friendly intentions.
Siiski on Eesti naabrite hulgas neid, kes ei ole meie sõbralikes taotlustes lõplikult veendunud.
Many a time they have asked, doubtfully: very well, you are striving to join the European Union, but why then do you cooperate ever closer with NATO?
Mõnigi kord küsivad nad kahtlevalt: hästi, te pürgite Euroopa Liitu, aga milleks siis üha tihenev koostöö NATO-ga?
Here and now, from the podium of the Riigikogu, I would like once more to present Estonia's views.
Tahan täna ja siin, Riigikogu kõrgelt tribüünilt, veel kord esitada Eesti arusaama.