natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the General Affairs Council, the foreign ministers will discuss the agenda for the European Council taking place in June, which will focus on the new employment and economic growth strategy Europe 2020.
Üldasjade istungil on välisministritel kõne all juunis toimuva Euroopa ülemkogu päevakord, mis keskendub uuele tööhõive ja majanduskasvu strateegiale Euroopa 2020.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the Council agenda also includes climate issues and the European Union’s positions for both the G20 Toronto Summit and the UN Millennium Development Goals Conference in New York.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on ülemkogul kavas lisaks veel kliimaküsimused ning Euroopa Liidu seisukohad nii G20 Toronto tippkohtumiseks kui ka ÜRO aastatuhande arengueesmärkide konverentsiks New Yorgis.
Today in Brussels the European Union foreign ministers confirmed that accession negotiations with Turkey, Croatia and Iceland would continue and relations would be intensified with Macedonia, Montenegro, Albania, Serbia, Bosnia-Herzegovina and Kosovo, keeping in mind that the future of those nations can also be in the European Union.
Euroopa Liidu välisministrid kinnitasid täna Brüsselis Türgi, Horvaatia ja Islandi liitumiskõneluste jätkamist Euroopa Liiduga ning suhete tihendamist Makedoonia, Montenegro, Albaania, Serbia, Bosnia-Hertsegoviina ja Kosovoga, pidades silmas, et ka nende riikide tulevik saab olla Euroopa Liidus.
Estonia Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union will continue with enlargement.
Eesti välisminister Urmas Paeti sõnul läheb Euroopa Liit laienemisega edasi.
“We would like for the European Union to be strongly committed to continuing the enlargement process and to be objective in terms of candidate states,” he added.
„Soovime Euroopa Liidu tugevat pühendumust laienemisprotsessi jätkamisele ja objektiivsust kõikide kandidaatriikide suhtes,“ lisas ta.
Paet said that Estonia supports European Union prospects for Western Balkans states.
Paeti sõnul toetab Eesti Lääne-Balkani riikide Euroopa Liidu perspektiivi.
“We recognise the steps taken during the last year by nations in the region and encourage the Western Balkans to carry out necessary reforms,” said Paet.
„Tunnustame viimase aasta jooksul piirkonna riikide poolt tehtud edusamme ning julgustame Lääne-Balkanit vajalikke reforme läbi viima,“ ütles Paet.
Estonia supports giving candidate nation status to Montenegro and we also support starting accession negotiations when Montenegro has fulfilled the recommendations of the European Commission.
Eesti toetab Euroopa Liidu kandidaatriigi staatuse andmist Montenegrole, samuti toetame liitumisläbirääkimiste alustamist, kui Montenegro on täitnud Euroopa Komisjoni soovitused.
“The recommendations primarily address increasing the transparency of the public sector, the autonomy of judicial power and the media, and the fight against corruption and organised crime,” he explained.
„Soovitused puudutavad eelkõige avaliku sektori läbipaistvuse suurendamist, kohtuvõimu ja meedia sõltumatust ning võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega,“ selgitas ta.
The European Commission has recommended starting accession negotiations with Macedonia and Albania as well, if the latter fulfils accession requirements and the recommendations of the European Commission to the necessary extent.
Euroopa Komisjon on soovitanud alustada liitumisrääkimisi ka Makedooniaga ning samuti Albaaniaga, kui viimane täidab vajalikul määral liitumiskriteeriume ning Euroopa Komisjoni soovitusi selle saavutamiseks.
The Estonian foreign minister expressed hope that through fulfilling the recommendations, Albania would show its desire and readiness to do everything necessary to become an EU candidate country.
Eesti välisminister avaldas lootus, et Albaania näitab nende soovituste täitmisega oma tahet ja valmisolekut teha kõik vajalik EL-i kandidaatriigiks saamisel.
“First and foremost we expect Albania to promise political dialogue, elections in correspondence with international standards, a reduction in corruption and organised crime, and the protection of ownership and human rights.
„Eelkõige ootame poliitilise dialoogi tagamist, valimiste vastavust rahvusvahelistele standarditele, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vähendamist, omandiõiguste ja inimõiguste kaitset.
In Iceland’s case, the country’s readiness to join the EU is already very good.
Islandi puhul on aga valmisolek EL-iga liitumiseks juba hea.
We hope that the EU will soon also enlarge in the direction of Northern Europe,” Paet added.
Loodame Euroopa Liidu peatset laienemist ka Põhja-Euroopas,“ lisas Paet.
Paet stated that accession negotiations are also continuing with Turkey, although many chapters of negotiations have been frozen.
Paeti sõnul jätkuvad liitumisläbirääkimised ka Türgiga, kuigi mitmed läbirääkimispeatükid on külmutatud.
“Continued reforms in Turkey are essential.
„Reformide jätkumine Türgis on väga oluline.
It is also necessary to intensify the European Union and Turkey’s foreign political co-operation in the Middle East, Western Balkans, Afghanistan, and the Southern Caucasus,” said the foreign minister.
Ka on vajalik Euroopa Liidu ja Türgi välispoliitilise koostöö tihendamine Lähis-Idas, Lääne-Balkanil, Afganistanis ja Lõuna-Kaukaasias,“ ütles välisminister.
Helen Ennok, press spokesperson of the Permanent Representation of Estonia to the EU
Helen Ennok, Eesti ELi esinduse pressiesindaja
According to Foreign Minister Urmas Paet, the objective of the planned 6-month European Union mission is above all to avert a humanitarian catastrophe.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Euroopa Liidu tsiviilvaatlejate tegutsemispiirkonnaks kogu Gruusia territoorium.
Today in Brussels the European Union foreign ministers discussed preparations for the summit with Russia.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid täna Brüsselis ettevalmistusi tippkohtumiseks Venemaaga.
The situations in Belarus, Burma, Sudan, and the Middle East were also addressed.
Luubi all oli ka olukord Valgevenes, Birmas, Sudaanis, Lähis-Idas.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet said that at the European Union-Russia summit taking place on 7 December there are plans to discuss development in the four largest sectors: the global economic environment; climate change; European Union-Russia relations, including Russia joining the WTO, negotiations for a new EU-Russia agreement, the energy sector, visa-free travel, and frozen conflicts; and international topics like Afghanistan, Pakistan, and the Middle East.
Eesti välisminister Urmas Paet ütles, et 7. detsembril toimuval Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumisel on kavas arutada arenguid neljas suuremas valdkonnas: maailma majanduskeskkond, kliimamuutused, Euroopa Liidu ja Venemaa suhted, sealhulgas Venemaa liitumine WTO-ga, EL-i ja Venemaa uue lepingu läbirääkimised, energiasektor, viisavaba reisimine ja külmutatud konfliktid, ning rahvusvahelised teemad nagu Afganistan, Pakistan, Lähis-Ida.
Paet said that the EU-Russia visa dialogue should continue but that all the conditions must be fulfilled before implementing visa freedom.
Paeti sõnul tuleb EL – Venemaa viisadialoogiga jätkata, viisavabaduse kehtestamiseks peavad aga olema täidetud kõik tingimused.
“It is also important for the European Union to emphasise respect for Georgia’s territorial integrity and encourage Russia to do more to resolve the Transnistria and Nagorno-Karabakh conflicts,” said Paet.
„Euroopa Liidu jaoks on samuti oluline rõhutada Gruusia territoriaalse terviklikkuse austamist ning kannustada Venemaad tegema enam Transnistria ja Mägi-Karabahhi konfliktide lahendamisel,“ ütles Paet.
“Estonia also feels it is important for Russia to join the World Trade Organisation (WTO),” added the foreign minister.
„Eesti peab oluliseks ka Venemaa ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO)“, lisas välisminister.
The minister noted that it is important to do away with obstacles in crossing the European Union-Russia border.
Minister märkis ka, et oluline on kaotada tõrked Euroopa Liidu ja Venemaa piiriületusel.
“Queues that stretch on for hours absolutely do not fit into the context of the European Union and Russia’s increasingly close co-operation,” he said.
„Tundidepikkused järjekorrad ei sobi kuidagi Euroopa Liidu ja Venemaa tiheneva koostöö konteksti,“ ütles ta.
In talking about developments in Belarus, Paet clarified that progress in Belarus and EU-relations depends on a marked development in rule of law and democratic reforms.
Kõneldes arengutest Valgevenes, selgitas Paet, et Valgevene ja EL-i suhete edasiliikumine sõltub õigusriigi ja demokraatlike reformide nähtavast arengust.
“The European Union must be ready to move forward with concluding visa facilitation and a readmission agreement, but we also need to see further concrete steps from the Belarusian side,” Paet asserted.
„Euroopa Liit peaks olema valmis liikuma edasi viisalihtsustuse ja tagasivõtulepingu sõlmimisega, kuid ka Valgevene poolt on vaja edasisi konkreetseid samme,“ sõnas Paet.
In conjunction with recent events in Burma, Estonia feels it is regrettable that the elections in Burma were neither free nor democratic.
Seoses Birmas toimuvaga peab Eesti kahetsusväärseks, et valimised Birmas ei olnud vabad ega demokraatlikud.
“In order to achieve stability and development in Burma, international reconciliation and the initiation of the democratic process are essential.
„Stabiilsuse ja arengu saavutamiseks Birmas on oluline rahvuslik lepitus ja demokraatliku protsessi käivitamine.
Releasing all political prisoners would provide an opportunity to begin a true transition to democracy,” said the foreign minister.
Kõikide poliitvangide vabastamine oleks võimaluseks alustada tõelisele demokraatiale üleminekuga,“ sõnas välisminister.
Paet said that Estonia considers it important that Burmese opposition leader Aung San Suu Kyi can work freely, his security protected, and that all other political prisoners are released as well.
Paeti sõnul peab Eesti oluliseks Birma opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vaba tegutsemise ja julgeoleku kindlustamist ning ka kõigi teiste poliitvangide vabastamist.
The council also discussed the situation in Sudan in relation to the independence referendum to be held in Southern Sudan on 9 January 2011.
Nõukogu arutas ka olukorda Sudaanis seoses 9. jaanuarile 2011 kavandatud Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumi korraldamisega.
The Estonian foreign minister stated that the consistent implementation of the Comprehensive Peace Agreement is urgently needed to ensure peace in Sudan.
Eesti välisminister sõnas, et üldise rahuleppe järjekindel rakendamine on hädavajalik jätkusuutliku rahu tagamisel Sudaanis.
“This is why it is important for peace to be preserved and for the independence referendum in Southern Sudan to take place,” said Paet.
„Seepärast on oluline rahu säilitamine ja Sudaani lõunaosa iseseisvusreferendumi toimumine,“ ütles Paet.
Currently the reigning political situation in Sudan is very delicate and, according to UN data, the humanitarian situation in the country has not improved recently either.
Hetkel on Sudaanis valitsev poliitiline olukord väga habras ja ÜRO hinnangul ei ole ka humanitaarolukord riigis viimasel ajal paranenud.
Sudan’s central government is not interested in carrying out the referendum, as the outcome is highly likely to be the creation of a new country—Southern Sudan—and most of Sudan’s old fields would be within its borders.
Sudaani keskvalitsus ei ole huvitatud referendumi läbiviimisest, kuna tulemuseks on suure tõenäosusega uue riigi - Lõuna-Sudaani teke ja selle piiridesse jääksid suurem osa Sudaani naftamaardlatest.
During the General Affairs Council, while looking back on the previous European Council and planning ahead for December’s Council, the member states confirmed that a crisis management mechanism for the euro zone is necessary.
Üldasjade nõukogul kinnitasid liikmesriigid eelmisele Euroopa Ülemkogule tagasi vaadates ja detsembri ülemkogu ette valmistades, et euroala alaline kriisihaldusmehhanism on väga vajalik.
Also under discussion was the European Union’s initiative to improve its ability to respond to disasters, ensuring good co-ordination among the EU and its member states so that the correct aid would reach the correct people as quickly as possible.
Arutati ka Euroopa Liidu algatust parandada katastroofidele reageerimise võimekust, tagades EL-i ja liikmesriikide vahelise hea koordinatsiooniga, et õige abi jõuaks õigete inimesteni võimalikult kiiresti.
The Commission introduced its working scheme for the year 2011, which focuses on economic growth.
Komisjon tutvustas oma tööprogrammi aastaks 2011, mis keskendub majanduskasvule.
“For example, the plan includes the completion of financial services reform and the strengthening of the EU internal market.
„Näiteks on plaanis finantsteenuste reformi lõpuleviimine ja EL siseturu tõhustamine.
In relation to the internal market, Estonia believes the essential factors are the digital agenda, including the advancement of digital signatures across the entire EU and the creation of a common European contract law support framework,” Paet noted.
Eesti peab seoses siseturuga oluliseks digitaalse agenda, sealhulgas digiallkirja edendamist kogu EL-is ning samuti ühtse Euroopa lepinguõiguse tugiraamistiku loomist,“ märkis Paet.
While discussing starting negotiations for a visa waiver between the European Union and Russia, Paet said that first a visa dialogue complete with joint steps and an action plan must be implemented, which would include getting rid of the long queues at the border.
Kõneldes Euroopa Liidu ja Venemaa viisavabaduse läbirääkimiste alustamisest ütles Paet, et esiteks tuleb ellu viia viisadialoogi ühissammud ja tegevusmeetmed, seal hulgas kaotada piirijärjekorrad.
Serious co-operation and progress is also expected from Russia in resolving frozen conflicts.
Tõsiseltvõetavat koostööd ja edasiminekut oodatakse Venemaalt ka külmutatud konfliktide lahendamisel.
“Russia plays an essential role in resolving the Transnistria problem and in restoring relations with Georgia.
„Venemaal on oluline roll Transnistria probleemi lahendamisel ning ka suhete taastamisel Gruusiaga.
The new Georgian government has repeatedly expressed its desire to repair relations with Russia,” he said.
Gruusia uus valitsus on soovi Venemaaga suhteid parandada korduvalt väljendanud,“ ütles ta.
Other topics to be discussed are matters of international importance, such as the situation in Syria.
Kõnelustel tulevad arutusele ka rahvusvahelise elu küsimused, nagu olukord Süürias.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia is satisfied with the decision of the European Court of First Instance.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti Euroopa Esimese Astme Kohtu otsusega rahul.
“Estonia actively participates in protecting its interests in the European Union, and this was a normal process in the decision-making model of the Union,” he added.
"Eesti osaleb aktiivselt oma huvide kaitsmisel Euroopa Liidus ning tegemist on tavapärase protsessiga ühenduse otsustusmudelis," lisas ta.
Estonia issued a claim against the European Commission because it felt the Commission made significant errors and surpassed its jurisdiction in approving the decision.
Eesti esitas hagi Euroopa Komisjoni vastu, kuna leidis, et komisjon tegi otsuse vastuvõtmisel olulisi vigu ja ületas oma pädevust.
The court also ruled that the principle of fair administration had been violated.
Lisaks kinnitas kohus hea halduse põhimõtte rikkumist.
Foreign Minister Paet stated that the environmental political decision to gradually reduce greenhouse gas emission is upon all EU member states and emphasised the necessity to reach an ambitious climate agreement that includes all the countries in Copenhagen.
Välisminister Urmas Paeti sõnul lasub ELi liikmesriikidel keskkonnapoliitiline kohustus vähendada järk-järgult kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning toonitas vajadust jõuda kõiki riike hõlmava ja ambitsioonika kliimakokkuleppe saavutamist Kopenhaagenis.
“We have already fulfilled the obligation we accepted with the Kyoto Protocol to reduce greenhouse gas emissions by 8% compared to 1990 levels,” Paet noted.
"Oleme juba täitnud Kyoto protokolliga võetud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni 1990. aastaga võrreldes 8 %," märkis Paet.
According to the national Estonian greenhouse gas inventory, in 1990 Estonian greenhouse gas emissions totalled 42 million tons, and in 2007 the total was 22 million tons.
Vastavalt Eesti riiklikule kasvuhoonegaaside inventuurile oli 1990. aastal Eesti kasvuhoonegaaside emissioon 42 miljonit tonni ning 2007. aastal 22 miljonit tonni.
This reveals that Estonia, compared with other member states, has succeeded in making one of the greatest reductions in greenhouse gas emissions compared to 1990, more precisely by 47.5%.
Sellest nähtub, et Eesti on üks nendest liikmesriikidest, kes on kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1990. aastaga võrreldes vähendanud kõige rohkem, täpsemalt 47,5 %.
The Commission may issue an appeal of the decision of the European Court of First Instance to the European Court of Justice within two months.
Komisjon võib Euroopa Esimese Astme Kohtu otsuse peale esitada Euroopa Kohtusse apellatsiooni kahe kuu jooksul.
Estonia’s representation in the European Court of First Instance is organised by the Foreign Ministry and Estonia was represented by the director of the office for the European Court of Justice Lembit Uibo.
Eesti esindamist Euroopa Esimese Astme Kohtus korraldab välisministeerium ja riiki esindas selle Euroopa Liidu kohtu büroo direktor Lembit Uibo.
The Europe Union member states were responsible for preparing and presenting for the Commission’s approval an emissions quota distribution plan for the period 2008-2012, in which the trade system for greenhouse gas emissions would be set up for the emissions of participating businesses.
Euroopa Liidu liikmesriikidel oli kohustus koostada ja esitada komisjonile heakskiitmiseks heitkoguste jaotuskava perioodiks 2008-2012, milles määratakse kasvuhoonegaaside heitkoguste kauplemissüsteemis osalevatele ettevõtetele eraldatavate heitkogused.
Today's European Union General Affairs Council in Brussels prepared for the December European Council set for December 17 and 18.
Tänane Euroopa Liidu üldasjade nõukogu Brüsselis valmistas ette 17.-18. detsembril toimuvat Euroopa Ülemkogu.
According to the Ambassador of the Permanent Representatiion Matti Maasikas, who represented Estonia at the meeting, the Council this week will focus on migration issues and the fight against terrorism.
Eestit kohtumisel esindanud suursaadiku Euroopa Liidu juures Matti Maasika sõnul keskendub käesoleval nädalal toimuv Ülemkogu rändeküsimustele ning terrorismivastasele võitlusele.
On the agenda is the first discussion of the heads of state regarding the UKs EU membership referendum and reform schedule.
Kavas on riigijuhtide esmane arutelu Ühendkuningriigi ELi liikmelisust puudutava referendumi- ning reformiplaani üle.
"Maintaining the Schengen system is important for everyone and the European Union is struggling hard to do what is necessary," Ambassador Maasikas said.
„ Schengeni süsteemi püsimine on oluline kõigile ning Euroopa Liit pingutab kõvasti, et teha, mis vaja,“ kinnitas suursaadik Maasikas.
According to Matti Maasikas, it is important to focus on the introduction of Schengen external border controls and for initial reception centres to become operational.
Matti Maasika sõnul on oluline keskenduda Schengeni välispiiridel kontrolli kehtestamisele ja saada toimima esmased vastuvõtukeskused.
Cooperation with third countries, especially Turkey, is also of great importance.
Ülimalt tähtis on ka koostöö kolmandate riikidega, eriti Türgiga.
At the Council, heads of state will also have the opportunity to give their first estimates of the proposals by the European Commission today to solve the migration crisis, including the creation of a new EU border control agency.
Ülemkogul saavad riigijuhid ka anda oma esimesi hinnanguid Euroopa Komisjoni poolt täna tehtud ettepanekutele rändekriisi lahendamiseks, sealhulgas uue EL piirivalveagentuuri loomisest.
On the topic of the fight against terrorism, Ambassador Matti Maasikas has said that one issue which needs to be solved quicky is how to improve the exchange of information between Member States, as well as between various security institutions.
Rääkides terrorismivastasest võitlusest on suursaadik Matti Maasika sõnul üheks kiiret lahendamist vajavaks küsimuseks, kuidas tõhustada infovahetust nii liikmesriikide kui ka erinevate julgeolekuinstitutsioonide vahel.
Matti Maasikas said that in discussions on the topic, Estonia has always stressed the necessity of functioning databases, which law enforcement agencies would be guaranteed access to and in which data would be able to be cross-checked.
Matti Maasika sõnul on Eesti vastavates aruteludes alati rõhutanud toimivate andmebaaside vajalikkust, millele õiguskaitseorganitel oleks tagatud ligipääs ning et andmeid saaks ristkontrollida.
The European Commission has promised to submit an ammended proposal on e-borders, which due to support from Estonia was included as a note to the draft of the Council's conclusions, similarly to the necessity to implement a reservation information (PNR) system for flights within the EU.
Euroopa Komisjon on lubanud esitada peatselt e-piire käsitleva muudetud ettepaneku, mis Eesti toetusel sai viitena sisse ka Ülemkogu järelduste kavandisse, sarnaselt broneeringuinfo süsteemi rakendamise vajalikkusega ELi sisestel lendudel.
Maasikas said discussions surrounding the Commission's perhaps slightly rushed proposal on banning high-powered semi-automatic weapons will continue.
Maasika sõnul jätkuvad arutelud Komisjoni ehk veidi kiirustatult tehtud ettepaneku üle keelustada suure võimsusega poolautomaatsed relvad.
Other topics to be discussed at the Council will be issues surrounding the European Union's internal market and the energy union, as well as the future of the economic and financial union.
Ülemkogul on lisaks kõne all ka Euroopa Liidu siseturu ning energialiiduga seonduv, samuti majandus- ja rahandusliidu tulevik.
At today’s meeting of the European Union foreign ministers in Brussels, a new packet of economic measures targeting Belarus was approved.
Tänasel Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis kinnitati uus majanduslike meetmete pakett Valgevenele.
Ambassador and Representative to the Political and Security Committee Harri Tiido, who represented Estonia at the meeting, said that economic sanctions should have the greatest effect on the Lukashenko regime, although we do not yet know how Belarus will react and an analysis of the effect should be done.
Eestit kohtumisel esindanud suursaadik Harri Tiido, Eesti esindaja Euroopa Liidu poliitika- ja julgeolekukomitees ütles, et majanduslikud sanktsioonid peaksid mõjutama Lukašenka režiimi kõige tõhusamalt, kuid me ei tea veel Valgevene reaktsiooni ning järgnevalt oleks vajalik mõjuanalüüs.
Tiido stated that the new packet of sanctions is without a doubt more influential than previous ones and the message being delivered to Belarus is stronger.
Uus sanktsioonide pakett on Tiido sõnul kahtlemata mõjuvam kui senised ning sõnum Valgevenele tugevam.
“The European Union must continue with its critical policies in terms of Belarus while also supporting democratic forces,” Tiido noted.
„Euroopa Liit peab jätkama oma senist kriitilist poliitikat Valgevene suhtes, aga samuti demokraatlike jõudude toetamist,“ märkis Tiido.
The criminal activity of the Lukashenko regime is disappointing to the European Union, and the worsening situation in Belarus is cause for concern.
Lukašenka režiimi kuritegelik tegevus on Euroopa Liidule väga pettumust valmistav ning halvenev olukord Valgevenes murettekitav.
Estonia feels it is very important to support communication among people and good contacts with the civil society of Belarus, which would be facilitated by visa facilitation measures for citizens of Belarus.
Eesti peab väga oluliseks inimestevahelise suhtlemise toetamist ja häid kontakte Valgevene kodanikuühiskonnaga, millele aitaks kaasa viisade väljastamise korra lihtsustamine valgevenelastele.