natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whereas 15 years of NATO membership have increased our security, the 15 years of European Union membership have significantly increased our prosperity, welfare, and safety.
Kui 15 aastat NATO liikmelisust on tugevdanud meie julgeolekut, siis 15 aastat Euroopa Liidu liikmelisust on oluliselt suurendanud meie jõukust, heaolu ja turvalisust.
As an organisation it is unique, because its rules and working mechanisms have become deeply ingrained in the daily lives of its member states, but it is also a collection of ideas and values.
Organisatsioonina on Euroopa Liit ainulaadne selle poolest, kui sügavalt on selle reeglistik ja toimemehhanismid saanud osaks liikmesriikide igapäevaelust, kuid sellele lisaks on Euroopa ka ideede ja väärtuste kogum.
Today, the unity and values of the EU are under threat – populism based on lies and scaremongering that appeals to the base instincts of people are some of the tools in the hands of those who oppose the idea of Europe.
Täna on Liidu ühtsus ja alusväärtused löögi all – valedele tuginev populism ja madalatele instinktidele apelleerivad hirmud on tööriistaks Euroopa idee vastaste käes.
Attempts have been made to import these kinds of political methods to Estonia, where public support for the European Union has traditionally been high.
Neid poliittehnoloogiaid on üritatud importida ka Eestisse, kus elanike toetus Euroopa Liidule on tavapäraselt olnud kõrge.
The so-called illiberal democracy is hailed as an example, which essentially means an absence of democracy; European unity is contrasted with national sovereignty, forgetting that it is cooperation that increases the influence of small states.
Meile seatakse eeskujuks niinimetatud mitteliberaalset demokraatiat ehk sisuliselt demokraatia puudumist, Euroopa ühtsust vastandatakse rahvuslikule suveräänsusele, unustades, et väikeriikide mõjukus kasvab justnimelt koostöös.
When we put our sovereignty in the service of common interests, it is precisely to ensure the endurance of our independence and sovereignty.
Kui me anname oma suveräänsuse ühishuvide teenistusse, siis just selleks, et tagada oma iseseisvuse ja suveräänsuse säilimine.
Common decision-making and policies in the European Union amplify Estonian policies and economic development.
Ühised otsused ja poliitikad Euroopa Liidus annavad võimenduse Eesti poliitikatele ja ka Eesti majanduse arengule.
The resolution of Brexit is not clear yet but the United Kingdom will remain an important partner for Estonia even outside the European Union.
Brexiti lõpplahendus ei ole täna veel selge, kuid Eesti jaoks jääb Suurbritannia oluliseks partneriks ka väljaspool Euroopa Liitu.
Naturally, Brexit is also a lesson in how closely the ties of the European Union unite us, how complicated it is to untangle them both in terms of technicalities as well as substance, and how great the price for the absence of the EU would be.
Mõistagi on Brexit ka õppetund sellest, kui tihedalt Euroopa Liidu lõimed meid liidavad ja kui keeruline on nende lahti harutamine nii tehniliselt kui ka sisuliselt ja kui suur võiks meie jaoks olla Euroopa Liidu puudumise hind.
In 2019 discussions will begin on the European Union’s priority areas and goals for the next five years.
2019. aastal algavad arutelud Euroopa Liidu järgmise viie aasta prioriteetvaldkondade ja eesmärkide üle.
We are among opinion leaders in many areas – digital solutions, data economy, and cyber security.
On mitmeid valdkondi, kus kuulume liiderarvajate sekka – digitaalsed lahendused, andmemajandus, küberturvalisus.
The next seven-year financial framework of the European Union should support these priorities, while maintaining traditional policies, such as the continued increase of cohesion, and the common agricultural policy.
Euroopa Liidu järgmise seitsme aasta finantsraamistik peab neid prioriteete toetama, hoides ka traditsioonilisi prioriteete: ühtekuuluvuspoliitikat ning ühtset põllumajanduspoliitikat.
In terms of major projects, Estonia’s priorities are the Rail Baltic project and the synchronisation of our power grids with the European frequency band.
Suurprojektidest on Eestile olulised Rail Baltic ja meie elektrivõrkude sünkroniseerimine Euroopa sagedusalaga.
On the 10th anniversary of the European Union’s Eastern Partnership programme, we would like to express support for the reforms of Eastern Partnership countries and provide a perspective for further development of relations.
Euroopa Liidu Idapartnerluse kümnendal aastapäeval väljendame toetust idapartnerite reformidele ja anname perspektiivi suhete edasiseks arendamiseks.
Development cooperation constitutes an important tool for expanding our common space of values, which increases the welfare and security of both us as well as our neighbours.
Arengukoostöö on oluline tööriist ühise väärtusruumi edendamisel, mis aitab kaasa nii meie kui ka meie naabrite heaolu ja julgeoleku suurenemisele.
This way, supporting democracy and the rule of law, establishing good governance and advancing civil society and human rights in Ukraine is reinforcing stability and development in all of Europe.
Nii tugevdab Ukraina demokraatia ja õigusriigi arengu toetamine, hea valitsemistava juurutamine ning kodanikuühiskonna ja inimõiguste edendamine kogu Euroopa stabiilsust ja arengut.
In the near future, Estonia must also be able to engage more with issues related to the Southern Neighbourhood of the European Union.
Juba lähitulevikus peab Eesti suutma rohkem kaasa rääkida ka Euroopa Liidu lõunanaabruse teemadel.
In development cooperation too we must look further ahead and focus on least developed countries.
Ka arengukoostöös peame vaatama kaugemale horisondi taha ja keskenduma vähim arenenud riikidele.
On the global scale, we have been a wealthy and very successful small state for years now, so it is the task of the next Riigikogu and government to find a way to attain the promised 0.33% of the GDP for development cooperation and humanitarian aid.
Oleme maailma mõttes juba aastaid jõukas ja väga edukas väikeriik ning nii peavad järgmine Riigikogu koosseis ja valitsus leidma viisi, kuidas jõuda arengukoostöö ja humanitaarabi osas lubatud 0,33 %-ni rahvakogutulust.
I would like to remind you that it currently stands at a mere 0.18%.
Tuletan meelde, et täna on see suhtarv vaid 0,18 protsenti.
Honourable Members of the Riigikogu,
Austatud Riigikogu liikmed!
Estonia’s economic success largely depends on external markets.
Eesti majanduslik edu sõltub suuresti välisturgudest.
We have consistently increased our prosperity through an open market economy, common European Union trade policy and contractually regulated foreign trade.
Avatud turumajanduse, Euroopa Liidu ühtse kaubanduspoliitika ning lepinguliselt reguleeritud väliskaubanduse kaudu oleme oma heaolu jõudsalt kasvatanud.
The free trade agreement between the EU and Japan, in force since 1 February, is a good example of how Europe together can achieve so much more than its member states on their own.
1. veebruaril jõustunud vabakaubandusleping ELi ja Jaapani vahel on väga hea näide sellest, et Euroopa koos suudab teha ära palju rohkem kui tema liikmesriigid eraldi.
Unfortunately, external trade relations have also seen the multilateral values-based order being replaced at times by limited deals-based trade and protectionism.
Paraku on ka väliskaubandussuhetes multilateraalne, reeglitel põhinev lähenemine osati asendumas piiratud mahus diilipõhise kaubanduse ja protektsionismiga.
European businesses are facing limits on market entry, inevitable transfers of technology and lack of internet freedom, which, in turn, provides a justification for setting up protectionist barriers in the United States and Europe.
Euroopa ettevõtjad on silmitsi turule sisenemise piirangute, vältimatu tehnoloogiate üleandmise, internetivabaduse puudumisega, mis annab omakorda õigustuse seada protektsionistlikke tõkkeid USAs ja Euroopas.
The European Union must be consistent in protecting the free market, which is one of its founding principles.
Euroopa Liit peab olema järjekindel vaba turu – oma ühe aluspõhimõtte – kaitsmisel.
Estonia will continue to actively encourage rules-based free trade and search for solutions that would maintain transatlantic trade relations and alleviate the tensions that have emerged in EU-US relations.
Eesti jätkab reeglitepõhise vabakaubanduse aktiivset edendamist, otsides lahendusi, mis aitaksid hoida Atlandi-üleseid kaubandussuhteid ning maandada Euroopa Liidu ja USA suhetes tekkinud pingeid.
Helping Estonian entrepreneurs find export markets is a priority for our foreign service.
Eesti ettevõtjate abistamine eksporditurgude leidmisel on meie välisteenistuse prioriteet.
We have met with success, and the volume of our export is larger than ever before, however, we must maintain our focus when moving forward and make better use of our advantages.
Oleme olnud edukad ning meie ekspordi maht on suurem kui kunagi varem, kuid edasi liikumiseks peame olema fokusseeritumad ja suutma oma eeliseid paremini ära kasutada.
Attracting investments is another important goal, focusing on capital intensive ‘smart areas’ to increase the added value of Estonian products.
Teine oluline eesmärk on välisinvesteeringute toomine, keskendudes kapitalimahukatele „tarkadele“ valdkondadele, et suurendada Eesti toodete lisandväärtust.
External economic interests are an important consideration for us when expanding the network of our foreign representations.
Välismajandushuvid on meie esinduste võrgu laiendamisel oluliseks kriteeriumiks.
Some good examples include the upcoming opening of the Estonian Embassy in Abu Dhabi, which is a gateway to the Arab peninsula, and our new Consulate General in San Francisco on the West Coast of the United States.
Headeks näideteks on peatselt avatav suursaatkond Abu Dhabis, mis on väravaks Araabia poolsaarele, samuti uus peakonsulaat USA läänerannikul San Franciscos.
To improve exports, we must also make more efficient use of our extensive network of honorary consuls and strengthen the business diplomacy aspect in embassies and in Tallinn.
Veelgi efektiivsemalt peame ekspordi edendamiseks kasutama meie aukonsulite võrgustikku ning tugevdama äridiplomaatia suunda esindustes ja Tallinnas.
Honourable Riigikogu,
Lugupeetud Riigikogu!
The digital dimension of Estonian foreign policy is growing.
Eesti välispoliitika digitaalne mõõde kasvab.
Having succeeded in building one of the most developed e-states in the world, Estonia’s international reputation is excellent.
Olles suutnud kodus ehitada üles maailma ühe arenenuma e-riigi, on meie maine rahvusvaheliselt väga hea.
It allows us to introduce Estonia as well as our products and services in new ways.
See loob meile uusi võimalusi tutvustada Eestit, meie kaupu ja teenuseid.
We are also helping other states, regions and international organisations with the uptake of information society solutions.
Aitame ka teisi riike, piirkondi ja rahvusvahelisi organisatsioone infoühiskonna lahenduste kasutuselevõtul.
Developing an information society requires but also supports openness, freedom of speech, the protection of human rights and the rules-based order, thus serving the broader foreign policy aims of Estonia.
Infoühiskonna arendamine eeldab, aga ka toetab avatust, sõnavabadust, inimõiguste kaitset ja reeglitepõhisust ning teenib nii Eesti välispoliitika laiemaid eesmärke.
Having built a robust national cyber defence and cyber security system, Estonia ranks high in global cyber security indexes.
Olles loonud tugeva riikliku küberkaitse ja küberturbe süsteemi, oleme maailma küberjulgeoleku indeksites kõrgetel kohtadel.
Last year, government delegations from 94 states came here to gain insight into Estonia’s solutions.
Mullu käis Eesti lahendustega tutvumas valitsusdelegatsioone 94 riigist.
The Ministry of Foreign Affairs is increasing development cooperation with states that wish to learn from our cyber experience.
Välisministeerium tihendab arengukoostööd riikidega, kes soovivad meie küberkogemustest õppida.
The market niches for digital and cyber security in developing countries are yet to be filled and this offers opportunities for our private sector.
Alles arenevates riikides on nii digi- kui ka küberturbe turunišid veel hõivamata ning siin peitub võimalusi ka meie erasektori jaoks.
As a small and flexible country, we can teach others how to use limited resources to build a functioning national cyber defence system.
Olles väike ja paindlik, saame õpetada, kuidas väheste ressurssidega luua toimiv riiklik küberkaitse süsteem.
Another area where Estonia has a leading position in the world is shaping cyber norms and international law.
Veel üks valdkond, kus Eesti on esirinnas, on kübernormide ja rahvusvahelise õiguse kujundamine.
Politically motivated cyber-attacks pose an increasing threat.
Poliitiliselt motiveeritud küberünnakud on järjest suurem julgeolekuoht.
The responsible conduct of states in cyber space is gaining importance.
Üha tähtsamaks muutub riikide vastutustundlik käitumine küberruumis.
This is why we are active in shaping cyber security initiatives in the UN, OSCE, the Council of Europe and other international organisations.
Seetõttu oleme aktiivsed ÜRO, OSCE, Euroopa Nõukogu ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide küberjulgeolekualaste algatuste kujundamisel.
To increase our national expertise, the Ministry of Foreign Affairs plans to create an international centre of excellence for cyber law in cooperation with universities and academic institutions.
Välisministeerium kavatseb meie rahvusliku ekspertiisi arendamiseks luua koostöös ülikoolide ja teadusasutustega rahvusvahelise küberõiguse kompetentsikeskuse.
Estonia is already one of the leading providers of cyber expertise to international organisations, and our task is to maintain and enhance our status as a leading cyber state.
Juba täna on Eesti juhtivaid küberekspertiisi pakkujaid rahvusvahelistele organisatsioonidele ning meie ülesanne on juhtiva küberriigi staatust hoida ja tugevdada.
The rapid changes that come with the information revolution cause uncertainty about the future in many people.
Infotehnoloogilise revolutsiooniga kaasnevad kiired muutused tekitavad paljudes ebakindlust tuleviku ees.
Whereas cyber-attacks and information operations in cyberspace pose a challenge, the automation of jobs and the victory of artificial intelligence offer new opportunities, which Estonia, a flexible small state, should seize.
Küberründed ja küberruumis toimuvad infooperatsioonid kujutavad endast ohtu, samas pakuvad töökohtade automatiseerimine ja tehisintellekti võidukäik uusi võimalusi, millest Eesti paindliku väikeriigina peab kinni haarama.
Today we need a new Tiger Leap initiative that would involve the political, economic, scientific and educational potential of the entire society, and achieving this requires us to significantly increase the funding for development activities in science and technology.
Täna vajame uut Tiigrihüpet, millesse on kaasatud kogu ühiskonna poliitiline, majanduslik, teaduslik ja hariduslik potentsiaal, ning mille saavutamiseks peame oluliselt suurendama oma teaduse ja tehnoloogilise arendustegevuse rahastamist.
If we wish to take innovation to another level we must find resources that would match the countries that are currently leading the way in innovation.
Et viia innovatsioon uuele tasemele, peame riigina sinna suunama ressursi, mis on võrreldav nende riikidega, kes on täna innovatsiooni osas suunanäitajad.
Honoured Riigikogu,
Austatud Riigikogu!
In conclusion, allow me to emphasise to you once more that Estonian national interests are based on values, and are best protected by advancing liberal values and rules-based cooperation.
Tahan lõpetuseks veelkord rõhutada, et Eesti huvid lähtuvad meie väärtustest ning on kõige paremini kaitstud liberaalsetel väärtustel ja reeglitel põhinevas koostöös.
Historically, Estonia as an independent state has thrived when liberal values have dominated the international arena.
Eestil on ajaloos iseseisva riigina läinud hästi siis, kui rahvusvahelisel areenil on domineerinud liberaalne väärtusruum.
Europe has thrived when the system of international relations has been based on rules and respect for the sovereignty of states.
Euroopal on läinud hästi, kui rahvusvaheliste suhete süsteem on olnud reeglitepõhine ning riikide suveräänsust austav.
Conversely, the darkest chapters of our continent have been written at times when limited national self-interest has been placed above international cooperation, or when liberal ideals have been suppressed and destroyed.
Meie maailmajao süngemad peatükid on seevastu kirjutatud ajal, mil piiratud rahvuslik enesehuvi on seatud ettepoole rahvusvahelisest koostööst või kui liberaalseid ideaale on maha surutud ja hävitatud.
If anyone feels that values based on democracy, market economy, civil and human rights, the rule of law and solidarity have become a burden on Europe, we must also ask what the alternative is.
Kui demokraatial, turumajandusel, kodaniku- ja inimõigustel, õigusriigil ning solidaarsusel põhinev väärtusruum on kellegi meelest Euroopale koormavaks muutunud, siis peame ka küsima, mis on alternatiiv?
How to handle the onslaught of illiberalism and autocracy, how to counter the return of the policy of spheres of influence to the global arena?
Kuidas tulla toime illiberalismi ja autokraatia pealetungiga, kuidas seista vastu mõjusfääride poliitika naasmisele globaalsel areenil?
How to maintain solidarity with allies and partners when nationalist self-interest begins to eclipse common interests?
Kuidas hoida solidaarsust liitlaste ja partneritega, kui natsionalistlikud enesehuvid hakkavad varjutama ühishuvi?
If we cannot or do not want to show any solidarity towards others, why should they feel any solidarity with us?
Kui meie ei suuda või ei soovi olla solidaarsed teistega, siis miks peaksid teised olema solidaarsed meiega?
For the best part of the past thirty years, Estonian diplomacy and foreign service have enacted the will of the Estonian people to be a part of the political, economic and security space that connects Western values.
Eesti diplomaatia ja välisteenistus on viimase pea kolmekümne aasta jooksul viinud ellu rahva tahet olla Lääne väärtusi ühendavas poliitilises, majanduslikus ja julgeolekuruumis.
In advancing Estonian national interests we have always strived for a consensus-based foreign policy.
Eesti rahvuslike huvide edendamisel oleme alati pürginud konsensusliku välispoliitika poole.
Following the restoration of our independence, all our governments have strengthened Estonia’s sovereignty and international standing by enhancing alliances and partnerships.
Kõik taasiseseisvumise järgsed valitsused on Eesti suveräänsust ja rahvusvahelist positsiooni läbi liitlas- ja partnerlussuhete tugevdanud.
I am convinced that the next government will also put foreign policy at the service of our interests and ensure the resources that are needed for the successful functioning of the foreign service.
Ma olen veendunud, et ka järgmine valitsus seab välispoliitika meie huvide teenistusse ning tagab välisteenistuse edukaks toimimiseks vajalikud ressursid.
This should be made easier by the foreign policy development agenda that sets out goals for the next decade and which will be discussed by the next government and Riigikogu.
Selles on abiks välispoliitika arengukava, milles sätestatakse tegevus järgmiseks kümnendiks ning mida uus valitsus ja Riigikogu arutama hakkavad.
The answer is simple; our current actions are the alternative to the plan that failed in 1939.
Vastus on lihtne: meie tänased tegevused ongi alternatiiv sellele plaanile, mis 1939. aastal läbi kukkus.
A democratic small state will survive and prosper if it protects its values at home and abroad, and if it has allies who share these values and who are also prepared to advance and protect these values together.
Demokraatlik väikeriik jääb ellu ja areneb siis, kui ta kaitseb oma väärtusi nii kodus kui ka võõrsil ja kui tal on olemas neid väärtusi jagavad liitlased, kes on samuti valmis neid ühiselt edendama ja kaitsma.
The ITF was created in 1998 by Sweden’s Prime Minister at the time, Göran Persson.
ITF loodi 1998. aastal Rootsi toonase peaministri Göran Perssoni algatusel.
It is a Holocaust-related co-operation forum for both governments and independent organizations.
See on valitsuste ja vabaühenduste holokaustialane koostööfoorum.
Currently, the members of the ITF are Argentina, Austria, Belgium, Croatia, the Czech Republic, Denmark, France, Germany, Great Britain, Greece, Holland, Hungary, Israel, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Norway, Poland, Romania, Slovakia, Sweden, Switzerland, and the United States.
ITFi kuuluvad Ameerika Ühendriigid, Argentiina, Austria, Belgia, Holland, Horvaatia, Iisrael, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Suurbritannia, Šveits, Taani, Tšehhi ja Ungari.
On Thursday, 17 February, President of the European Council Herman Van Rompuy will be visiting Estonia together with his spouse.
Neljapäeval, 17. veebruaril viibib Eestis visiidil Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy koos abikaasaga.
Herman Van Rompuy has meetings scheduled with President Toomas Hendrik Ilves and Prime Minister Andrus Ansip.
Herman Van Rompuyl on kavas kohtuda president Toomas Hendrik Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga.
They will discuss increasing the European Union’s competitiveness, developing the EU’s internal market, the matters related to the economic management and co-ordination of the euro zone.
Kõne alla tulevad Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmine, ELi siseturu arendamine ning euroala majandusliku valitsemise ja koordinatsiooniga seonduv.
His spouse Geertui Van Rompuy will be visiting KUMU Art Museum and meeting with the rector of the Estonian Academy of Arts Signe Kivi.
Abikaasa Geertrui Van Rompuy külastab visiidi käigus KUMU Kunstimuuseumit ja kohtub Eesti Kunstiakadeemia rektori Signe Kiviga.
Attention journalists!
Teadmiseks ajakirjanikele!
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Wednesday, 16 February at 16.00.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt kolmapäeval, 16. veebruaril kell 16.00.
Please specify exactly which events you would like to cover!
Palume täpsustada, millist konkreetset üritust kajastada soovite!
Thursday, 17 February
Neljapäeval, 17. veebruaril
13.30 Meeting with the press
13.30 Kohtumine pressiga
We ask that journalists arrive no later than 13.10
Ajakirjanikel palume kohal olla 13.10
Today and tomorrow, President of the European Court of Human Rights, Guido Raimondi, is on a visit in Estonia.
Täna ja homme viibib Eestis visiidil Euroopa Inimõiguste Kohtu president Guido Raimondi.
Raimondi is going to meet with the President of the Republic Kersti Kaljulaid and the President of the Riigikogu Eiki Nestor.
Raimondil on kavas täna Tallinnas kohtuda Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidi ja Riigikogu esimehe Eiki Nestoriga.
President of the Federal Republic of Germany Joachim Gauck will be on a state visit to Estonia from 8-10 July together with Mrs. Daniela Schadt.
8.- 10. juulini viibib Eestis riigivisiidil Saksamaa Liitvabariigi president Joachim Gauck koos proua Daniela Schadtiga.
The schedule for the visit includes meetings with President of the Republic Toomas Hendrik Ilves, Speaker of the Riigikogu Ene Ergma, and Prime Minister Andrus Ansip.
Kavas on kohtumised Vabariigi Presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaministri Andrus Ansipiga.
During the course of the visit, bilateral relations will be discussed.
Visiidi käigus arutatakse kahepoolseid suhteid.
Other current topics related to the European Union will also be addressed, including financial and economic issues.
Samuti käsitletakse Euroopa Liiduga seonduvaid päevakajalisi teemasid, sealhulgas rahandus- ja majandusküsimusi.
Other topics will include security policy issues and co-operation in the Baltic Sea region.
Kõne alla tulevad ka julgeolekupoliitika küsimused ja koostöö Läänemere regioonis.