natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Paet expressed his satisfaction over the success of the first joint development co-operation project with Iceland, in which Georgian police officers were trained at the Public Service Academy of Estonia.
Välisminister Paet avaldas heameelt ka esimese ühise arengukoostöö projekti edu üle, milleks on Gruusia politseinike koolitamine Eesti Sisekaitseakadeemias.
“The feedback from those who participated in the project has been positive,” said the Estonian foreign minister.
„Projektis osalenute tagasiside on olnud positiivne,” sõnas Eesti välisminister.
“We are definitely interested in continuing trilateral co-operation, and we’d like to find new projects that we can contribute to together,” he said.
„Kindlasti oleme huvitatud kolmepoolse koostöö jätkamisest ning soovime leida uusi projekte, kuhu koos panustada,” lausus ta.
“We’re looking forward to all the changes taking place smoothly and that the European Union will be able to quickly get back to its normal working rhythm – a lot of things need to be done and require effective cooperation,” Paet said.
„Ootame, et kõik muudatused toimuvad sujuvalt ning Euroopa Liit suudab kiiresti taastada normaalse töörütmi – palju asju vajab tegemist ja eeldab tõhusat koostegutsemist,“ ütles Paet.
According to Paet’s assessment, relationships between the institutions of the European Union definitely require more attention than usual in the upcoming semester.
Paeti hinnangul nõuavad Euroopa Liidu institutsioonide vahelised suhted eesoleval poolaastal kindlasti tavapärasest rohkem tähelepanu.
“It is important that all institutions work to create the necessary conditions and trusting relations for smooth cooperation and that an institutional balance is guaranteed,” he added.
„Oluline on, et kõik institutsioonid töötavad selle nimel, et luua vajalikud eeldused ja usalduslikud suhted omavaheliseks ladusaks koostööks, ning et oleks tagatud institutsionaalne tasakaal,“ lisas ta.
Paet believes that several important steps have already been taken in terms of the European Union's enlargement policy this year.
Paeti hinnangul on Euroopa Liidu laienemispoliitikas käesoleval aastal juba astutud mitu olulist sammu.
“We signed a Stabilisation and Association Agreement with Serbia and accorded Albania the status of candidate country to the European Union,” Paet said.
„Sõlmisime stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu Serbiaga ning omistasime Albaaniale Euroopa Liidu kandidaatriigi staatuse,“ ütles Paet.
“We hope that during the Italian Presidency, countries wishing to join the European Union will continue to move in the direction of the EU,” the foreign minister added.
„Loodame, et ka Itaalia eesistumise ajal jätkavad Euroopa Liiduga liituda soovivad riigid selget liikumist EL-i suunas,” lisas välisminister.
Speaking on the topic of the European Union's Neighbourhood Policy, Paet emphasised that attention must be paid to what is happening both in the east and south.
Euroopa Liidu naabruspoliitikast rääkides tõi Paet välja, et tähelepanu tuleb pöörata nii idas kui lõunas toimuvale.
“We will continue efforts to resolve the situation in Ukraine,” Paet said.
“Jätkame pingutusi olukorra lahendamiseks Ukrainas,” ütles Paet.
"We also want to enforce the association agreements with Ukraine, Moldova and Georgia, and to deal more broadly with Eastern Partnerships.
“Samuti soovime jõustada assotsiatsioonilepingud Ukraina, Moldova ja Gruusiaga ning tegeleda idapartnerlusega laiemalt.
The European Union's future relations with Russia are certainly an important issue," he added.
Ka Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete tulevik on kindlasti oluline teema,” lisas ta.
Paet said that important topics of southern partnership are the Syrian civil war, which has been ongoing for a long time and has killed countless innocent people, nuclear talks with Iran and the situation in Iraq, Libya and Egypt.
Paeti sõnul on lõunapartnerluse olulisteks teemadeks pikalt kestnud ning paljusid süütuid inimesi mõjutav Süüria kodusõda, tuumaläbirääkimised Iraaniga ning olukord Iraagis, Liibüas ja Egiptuses.
“The European Union will also continue military operations in Central African Republic and Mali,” he added.
“Samuti jätkuvad Euroopa Liidu sõjalised operatsioonid Kesk-Aafrika Vabariigis ja Malis,” lisas Paet.
The foreign minister believes dialogue with African countries will speed up during the Italian Presidency of the EU, so that illegal migration of people from African countries to Europe can become a topic of discussion.
Välisministri hinnangul hoogustub Itaalia eesistumise ajal Euroopa Liidus dialoog Aafrika riikidega, et rääkida Aafrika riikidest pärit inimeste ebaseaduslikust rändest Euroopasse.
“Italy is one of the main countries to which refugees from Africa first arrive,” Foreign Minister Paet said.
“Itaalia on üks peamisi riike, kuhu Aafrikast pärit põgenikud esimesena saabuvad,” ütles välisminister Paet.
“Here, a broad-based approach is expected from the European Union, in order to solve the problems arising out of migration,” the foreign minister added.
“Siinkohal oodatakse Euroopa Liidu laiapõhjalist lähenemist, et lahendada selle rändega tekkivaid probleeme,” lisas välisminister.
Paet said that the European Union member states will continue to follow the transatlantic trade and investment partnership (TTIP) development in the next semester.
Paeti sõnul jälgivad Euroopa Liidu liikmesriigid järgmisel poolaastal ka Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) arenguid.
“We are interested in the EU-US free trade agreement negotiations developing rapidly,” Paet said.
“Oleme huvitatud sellest, et ELi ja USA vabakaubanduslepingu läbirääkimised edeneksid jõudsalt,” ütles Paet.
"The free trade agreement will help the economy grow and create new jobs.
“Vabakaubandusleping aitab majandusel kasvada ja loob uusi töökohti.
An easier and greater access to the U.S. market would also offer new opportunities for Estonian enterprises and the welfare of the people of Estonia,” the foreign minister added.
Lihtsam ja ulatuslikum juurdepääs USA turule pakub ka uusi võimalusi Eesti ettevõtetele ning heaolu Eesti inimestele,” lisas välisminister.
Paet said that Italy, as a maritime country, would also like to further develop the EU Integrated Maritime Policy including maritime security.
Paeti sõnul soovib Itaalia mereriigina edasi arendada ka ELi ühtset merenduspoliitikat, sealjuures merendusjulgeolekut.
“The improvement of cooperation in the field of European Union maritime security is certainly an important task,” Paet said.
„Euroopa Liidu meresõidu turvalisuse valdkonnas tehtava koostöö täiustamine on kindlasti oluline ülesanne,” ütles Paet.
“In this area, the European Union needs cross-sector cooperation in order to better respond to maritime security threats,” he added.
“Euroopa Liit vajab siinkohal valdkondadeülest koostööd, et paremini reageerida meresõidu turvalisuse ohtudele,” lisas ta.
Paet stated that in order to increase the European Union's energy security, they are continuing to deal with establishing new connections, diversifying sources of supply, market liberalization, domestic energy sources and improving energy efficiency.
Euroopa Liidu energiajulgeoleku suurendamiseks tegeletakse Paeti sõnul jätkuvalt uute ühenduste rajamise, tarneallikate mitmekesistamise, turu liberaliseerimise, omamaiste energiaallikate kasutamise ja energia efektiivsuse parandamisega.
At his meeting with leader of the International Security Assistance Force (ISAF) General David Petraeus in Kabul, Afghanistan, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that Estonia feels it is essential to follow the principle that the NATO nations decided together to start the mission in Afghanistan, and the decision to leave must be made together as well.
Välisminister Urmas Paet rõhutas Afganistanis Kabulis kohtumisel rahvusvaheliste koalitsioonivägede juhiga Afganistanis kindral David Petraeusiga, et Eesti peab oluliseks järgida põhimõtet, et NATO riigid tegid koos otsuse alustada missiooni Afganistanis ja koos tuleb otsustada ka lahkumine.
“The nations that are responsible for areas in which responsibility will be transferred to the Afghans earlier shouldn’t necessarily leave, but rather continue contributing in other regions or increase their contribution to training,” said Paet.
„Riigid, kelle vastutusalas antakse võim varem Afganistani vastutusele üle, võiksid mitte lahkuda, vaid jätkata panustamist teistes piirkondades või suurendada panustamist väljaõppesse,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet recognised General Petraeus for the success of the international forces in hindering the activities of the Taliban in the central part of Helmand.
Välisminister Paet tunnustas kindral Petraeust, et rahvusvahelised jõud on olnud edukad Talibani tegevuse piiramisel Helmandi keskosas.
“The nearly 30 000 additional US soldiers brought to Helmand and Kandahar have allowed us to focus more than before on protecting the citizens and carrying out large-scale operations in Helmand,” said Foreign Minister Paet.
„Helmandisse ja Kandahari lisandunud ligi 30 000 USA sõjaväelast on võimaldanud senisest enam keskenduda elanike kaitsmisele ning suuroperatsioonide läbiviimisele Helmandis,“ sõnas välisminister Paet.
General Petraeus thanked Estonia for making a contribution in an intense security situation.
Kindral Petraeus tänas Eestit pingelises julgeolekuolukorras tehtava panuse eest.
“Taking into account the size of Estonia’s population, Estonia is one of our most significant partners,” he added.
„Arvestades Eesti elanikkonna suurust on Eesti üks olulisimaid partnereid,“ lisas ta.
At his meeting with chief of the UN Assistance Mission in Afghanistan (UNAMA) Staffan de Mistura, Foreign Minister Paet focused on the hope that civil and development aspects would not be placed on the back burner during the process of transferring responsibility for security.
Välisminister Paet keskendus kohtumisel ÜRO eriesindajaga Afganistanis Staffan de Misturaga sellele, et julgeolekuvastutuse üleandmisprotsessil ei jääks tagaplaanile tsiviil- ning arenguaspektid.
“Nations would prefer to address simpler problems, so certain sectors have a disproportionate amount of support and this in turn facilitates corruption.
„Riigid soovivad pigem tegelda lihtsamate probleemidega ja seetõttu toetatakse mõnda valdkonda ebaproportsionaalselt palju, mis soodustab korruptsiooni.
At the same time, some sectors are underfunded,” Paet noted at the meeting.
Samas mõned teised valdkonnad on alarahastatud,“ märkis kohtumisel Paet.
“It is of the utmost importance to focus on building up the capabilities of Afghanistan’s local governments,” he added.
„Ülimalt oluline on keskenduda Afganistani omavalitsuste võimekuse ülesehitamisele,“ lisas ta.
At his meeting in Kabul with Foreign Minister of Afghanistan Zalmai Rassoul, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that in the coming years Estonia will focus on aiding Afghanistan in the security, health care, and education sectors, with the ultimate goal of Afghanistan being able to accept responsibility for the development of its nation in the year 2014.
Välisminister Urmas Paet rõhutas kohtumisel Kabulis Afganistani välisministri Zalmai Rassouliga, et Eesti keskendub lähiaastatel Afganistani abistamises julgeolekule, tervishoiule ja haridusele eesmärgiga, et 2014. aastal saaks Afganistan võtta üle vastutuse oma riigi arengu eest.
“Estonia’s priority is to continue contributing to both military as well as civil and development co-operation in Afghanistan.
„Eestile on prioriteetne jätkata nii sõjalist kui tsiviilset ja arengukoostööalast panustamist Afganistani.
In addition to our continuing contribution to the security sector, Afghanistan is one of our most important partners in bilateral development co-operation for the next five years, in accordance with our new action plan for development co-operation and humanitarian aid,” said Paet.
Lisaks meie jätkuvale panusele julgeolekuvaldkonnas on Afganistan ka vastavalt uuele arengukoostöö ja humanitaarabi arengukavale järgmisel viiel aastal Eesti kahepoolse arengukoostöö oluline partnerriik,“ ütles Paet.
“Over 400 000 euros of the Foreign Ministry’s budget for development co-operation and humanitarian aid were donated to various activities in Afghanistan in 2010, and we plan to donate an equivalent amount in 2011,” he added.
„Välisministeeriumi arengukoostöö ja humanitaarabi vahenditest panustati 2010. aastal erinevatesse tegevustesse Afganistanis üle 400 000 euro ja 2011. aastaks on planeeritud samaväärne summa,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet emphasised that one of Estonia’s main goals in contributing to the reconstruction of Afghanistan is expanding the authority of the central government and increasing the capabilities of the local governments.
Välisminister Paet rõhutas, et Eesti üheks keskseks eesmärgiks Afganistani ülesehitusse panustamisel on keskvalitsuse mõjuvõimu laiendamine ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse tõstmine.
“Our goal in helping Afghanistan is for the nation to be able to manage itself and not pose a threat to other nations.
„Afganistani abistamise eesmärk on, et see riik saaks ise endaga hakkama ega ohustaks teisi riike.
The goal is for the responsibility for security to be transferred to Afghanistan’s own forces by 2014,” Paet added.
Eesmärk on 2014. aastaks julgeolekuvastutuse üleandmine Afganistani enda jõududele,“ lisas Paet.
Paet also stated at the meeting that Estonia will continue to co-ordinate the development of the health care sector in Helmand.
Paet andis kohtumisel ka teada, et Eesti jätkab tervishoiuvaldkonna ülesehitamise koordineerimist Helmandis.
“We are also increasing our contribution in the education sector,” he said.
„Kuid oleme ka suurendamas oma panust haridusvaldkonnas,“ sõnas ta.
The foreign minister and his colleague also talked about the successful training project for Afghan diplomats held in Tallinn last year.
Välisminister rääkis oma kolleegiga ka eelmisel aastal Tallinnas aset leidnud edukast Afganistani diplomaatide koolitusprojektist.
“We are prepared to continue such training projects this year,” Paet added.
„Oleme valmis sellelaadseid koolitusi jätkama ka sel aastal,“ lisas Paet.
At the meeting, Foreign Minister Paet expressed his satisfaction over the diversification of Estonia-Afghanistan bilateral relations.
Välisminister Paet väljendas kohtumisel heameelt Eesti ja Afganistani kahepoolsete suhete mitmekesistumise üle.
“Under no circumstances must we underestimate the importance of people-to-people contacts.
„Mingil juhul ei saa alahinnata inimestevaheliste kontaktide tähtsust.
A good example is the ten Afghan schools that have found friendship schools in Estonia,” he noted.
Heaks näiteks on kümme Afganistani kooli, kes on leidnud endale sõpruskoolid Eestist,“ märkis ta.
Afghan Foreign Minister Rassoul stated that Afghan society is very grateful for Estonia’s aid.
Afganistani välisministri Rassouli sõnul on Afganistani ühiskond Eestile abi eest väga tänulik.
“Estonia’s stance is a strong base for the very strong and long-term co-operation and friendship between our societies,” Rassoul added.
„Eesti hoiak on tugev alus meie ühiskondade väga pikkaajaliseks tugevaks koostööks ja sõpruseks,“ lisas Rassoul.
Paet and Rassoul also addressed Afghanistan’s relations with Pakistan, Iran, and the Central Asian nations.
Paet ja Rassoul käsitlesid ka Afganistani suhteid Pakistani, Iraani ja Kesk-Aasia riikidega.
Last night in Kabul Foreign Minister Paet also met with the American and British ambassadors to Afghanistan and the leader of the European Union delegation in Afghanistan.
Eile õhtul kohtus välisminister Paet Kabulis ka USA ja Suurbritannia suursaadikuga Afganistanis ning Euroopa Liidu delegatsiooni juhiga Afganistanis.
Foreign Minister Paet’s visit continues today in southern Afghanistan, where he will meet with members of the Estonian Defence Forces stationed there and the leader of the Helmand Provincial Reconstruction Team in Lashkar Gah.
Välisminister Paeti visiit jätkub täna Lõuna-Afganistanis, kus ta kohtub seal paiknevate Eesti kaitseväelastega ning külastab Helmandi provintsi pealinnas Lashkar Gah’s paiknevat rahvusvahelist ülesehitusmeeskonda.
Photos of the Estonian and Afghan Foreign ministers: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Foto Eesti ja Afganistani välisministritest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
“The European External Action Service must co-operate closely with the foreign services of member states,” said Foreign Minister Paet.
Soovime edendada ka koostööd Indiaga terrori- ja piraatidevastases võitluses ning julgeolekukoostööd laiendada küberturbevaldkonnas,” ütles välisminister Paet.
“It is essential to ensure the transparency of the recruitment process as well as a geographical balance among the personnel,” Paet added.
ELi-India majandussuhete arengule aitaks välisminister Paeti sõnul kaasa ka laiapõhjalise kaubanduse ja investeeringute kaitse leppe sõlmimine.
Foreign Ministry press spokesperson
Välisministeeriumi pressiesindaja
Ambassador Harri Tiido and president of Finland Sauli Niinistö
Suursaadik Harri Tiido ja Soome president Sauli Niinistö
Yesterday, on 6 September, Estonia’s new Ambassador Harri Tiido presented his credentials to Finnish President Sauli Niinistö in Helsinki.
Eile, 6. septembril andis Helsingis Eesti uus suursaadik Harri Tiido üle volikirja Soome presidendile Sauli Niinistöle.
During the conversation following the ceremony, Ambassador Tiido and President Niinistö concurred that the relations between Estonia and Finland are tight and solid.
Tseremooniale järgnenud vestluses oli suursaadik Tiido ja president Niinistö ühel meelel, et Eesti ja Soome suhted on tihedad ning kindlatel rööbastel.
“We also talked about Finland’s upcoming Presidency of the Council of the European Union, as well as the recent debate on the European security architecture,” said Ambassador Harri Tiido.
„Arutasime ka Soomel eesolevat Euroopa Liidu eesistumist ning teemaks tulid viimase aja arutelud Euroopa julgeolekuarhitektuuri üle,“ ütles suursaadik Harri Tiido.
The parties briefly discussed Syria in connection with the mounting tensions in Idlib Province and talked about the issues related to Russia and eastern Ukraine.
Lühidalt vesteldi ka Süüriast, seoses olukorra pingestumisega Idlibi provintsis ning arutati Venemaa ja Ida-Ukraina küsimusi.
Ambassador Harri Tiido was born on 8 October 1953 in Jõhvi.
Suursaadik Harri Tiido on sündinud 8. oktoobril 1953. aastal Jõhvis.
He graduated from the University of Tartu in Romance-Germanic Philology.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli romaani-germaani filoloogia erialal.
Photos: Juhani Kandell / Office of the President of Finland: https://flic.kr/s/aHskHwgLb9
Fotode autor Juhani Kandell / Soome Presidendi Kantselei: https://flic.kr/s/aHskHwgLb9
Foreign Minister Paet also highlighted co-operation with international organisations, particularly the European Union and United Nations, as an important issue for NATO.
Välisminister Paet tõi veel NATO jaoks olulise küsimusena esile koostöö NATO ja Euroopa Liidu vahel.
During his meeting in Tallinn today with Finnish Foreign Minister Alexander Stubb, Foreign Minister Urmas Paet said that creating a Baltic Sea internal market would be in the interest of closer co-operation among the European Union nations located along the shores of the Baltic Sea.
Välisminister Urmas Paet ütles täna Tallinnas kohtumisel Soome välisminister Alexander Stubbiga, et Läänemereäärsete Euroopa Liidu riikide tihedama koostöö huvides oleks meresiseturu loomine.
“So that our ships, when going from one European Union port to another, would not have to be outside of the EU customs area in the meantime.
„Et meie laevad ei peaks Euroopa Liidu sadamatest teistesse ELi sadamatesse sõitmisel vahepeal ELi tollipiirkonnast väljuma.
It would greatly simplify procedures and decrease bureaucracy,” he added.
See lihtsustaks oluliselt protseduure ja vähendaks bürokraatiat,“ lisas ta.
Paet stated that the Strategy for the Baltic Sea Region created a good framework that now needs to be filled with substance by the Baltic Sea nations.
Paeti sõnul on Läänemere strateegiaga loodud hea raam, mis tuleb nüüd Läänemere riikidel sisuga täita.
“The Strategy for the Baltic Sea Region allows the Baltic Sea region to be a laboratory for testing the functioning of a European Union internal market,” he stated.
„Läänemere strateegia võimaldab Läänemere piirkonnal olla Euroopa Liidu siseturu täieliku toimimise laboratooriumiks,“ sõnas ta.
Estonia also made a proposal to Finland to conclude a legal assistance agreement between the two countries.
Eesti tegi Soomele ka ettepaneku sõlmida riikide vahel õigusabilepe.
Paet said that the agreement would significantly simplify the management of everyday affairs for Estonian and Finnish citizens in both Estonia and Finland, considering the large number of Estonian citizens living in Finland and Finns living in Estonia.
Paet ütles, et lepe lihtsustaks oluliselt Eesti ja Soome kodanike igapäevast asjaajamist nii Eestis kui Soomes, arvestades nii Soomes elavate Eesti kodanike kui Eestis elavate Soome kodanike suurt arvu.
The Estonian and Finnish foreign ministers also addressed strengthening co-operation between the Nordic and Baltic countries.
Eesti ja Soome välisministrid käsitlesid ka Põhjamaade ja Balti riikide koostöö tugevdamist.
“For example, in areas such as consular aid, defence co-operation, sea monitoring, and development co-operation there is already a good basis for even closer co-operation,” said Paet.
„Näiteks valdkonnad nagu konsulaarabi, kaitsekoostöö, mereseire ja arengukoostöö on need, kus on hea alus senisest tihedamaks koostööks,“ ütles Paet.
Paet also thanked Stubb for Finland’s support for Estonia joining the euro zone.
Paet tänas Stubbi ka Soome toetuse eest Eesti euroalaga liitumisel.
Energy co-operation was also addressed.
Samuti käsitleti energiakoostööd.
Paet said that Estonia has fulfilled all the requirements for establishing the new Estonia-Finland electricity connection Estlink 2.
Paeti sõnul on Eesti täitnud kõik eeltingimused uue Eesti-Soome elektriühenduse Estlink 2 rajamiseks.
A photo from the meeting can be found on the Foreign Ministry’s Flickr page:
Samas tuleb kehtestada ühtsed reeglid kolmandatest riikidest pärineva elektriimpordi reguleerimiseks,“ ütles Paet.
November 2010 - 0:00
Mai 2010 - 0:00
Estonian Foreign Minister Urmas Paet will fly to Paris on 3 June, to meet with French Foreign Minister Bernard Kouchner and discuss the priorities of France’s European Union presidency.
Teisipäeva, 3. juuni õhtul kohtus välisminister Urmas Paet Pariisis Prantsusmaa välis- ja Euroopa asjade ministri Bernard Kouchneriga, et koos mitme teise Euroopa Liidu liikmesriigi kolleegiga arutada Prantsusmaa eesseisva Euroopa Liidu eesistumise prioriteete.
The European Union’s energy, immigration, and agricultural policies will also be discussed.
Kõne all olid ennekõike Lissaboni lepingu ratifitseerimise seis ja Euroopa Liidu tulevane välisteenistus.
On Thursday, 13 August, Foreign Minister Urmas Paet will meet with US Assistant Secretary for European and Eurasian Affairs Philip H. Gordon, who will be in Estonia on a visit.
Neljapäeval, 13. augustil kohtub välisminister Urmas Paet Eestis visiidil viibiva Ameerika Ühendriikide abivälisministriga Euroopa ja Euraasia küsimustes Philip H. Gordoniga.
Attention journalists!
Tähelepanu toimetused!
Foreign Minister Urmas Paet and Assistant Secretary of State Philip H. Gordon will give a joint press conference in the Foreign Ministry on Thursday, 13 August at 13.00.
Välisminister Urmas Paet ja Philip H. Gordon annavad neljapäeval, 13. augustil kell 13.00 välisministeeriumi pressikeskuses ühise pressikonverentsi.
At their meeting, the ministers also talked about energy security.
Lisaks ELi tulevikuteemadele kõnelesid välisministrid kohtumisel energiaküsimustest.
The regional LNG terminal and Balticconnector are key projects for guaranteeing the diversification of Estonia’s gas supply and its energy security,” he added.
Samuti kõnelesid välisministrid viimastest arengutest Venemaal ning peatuti olukorral Lähis-Idas ja Kesk-Aasias.
Photos from the meeting: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Pilte: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry