natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But our immediate tasks are primarily connected with the implementation of the European Union Reform Treaty.
Meie kohesed ülesanded Euroopa Liidus on seotud aga eelkõige reformileppe jõustamisega.
Let us hope that the Riigikogu will ratify it this spring, and that the Treaty will be put into force on 1 January 2009.
Loodame, et Riigikogu kiidab leppe heaks sel varakevadel ja et lepe jõustub 1. jaanuaril 2009.
What perspectives will the Lisbon Treaty open up for Estonia and Europe?
Millised perspektiivid avab Lissaboni leping Eestile ja Euroopale?
From the Foreign Ministry’s aspect, the Treaty’s importance lies, primarily, in the fact that it gives the European Union an opportunity to play a more essential role in the world – by means of a more self-assured and coordinated foreign and security policy.
Välispoliitilisest aspektist vaadates on lepingu tähtsus eeskätt selles, et ta annab Euroopa Liidule võimaluse mängida maailmas olulisemat rolli – enesekindlama ja ühtsema välis- ja julgeolekupoliitika kaudu.
And it is not insignificant that with the Treaty being put into force, the argument that the European Union cannot, on an institutional level, enlarge any further becomes irrelevant.
Vähetähtis ei ole ka see, et leppe jõustumisega kaotab kehtivuse argument, et Euroopa Liit ei saa institutsioonilisel pinnal edasi laieneda.
Right after the drawing up of the draft Constitutional Treaty, preparations were also started for creating, step-by-step, a new external action service for the EU.
Kohe pärast põhiseadusliku lepingu eelnõu valmimist alustati ettevalmistusi ka uue EL-i välisteenistuse järkjärguliseks loomiseks.
The future service, with more than one hundred representations, that will begin to function in cooperation with the diplomatic representations of the Member Sates, will increase the feeling of unity of the EU countries, as well as consolidate the common foreign policy.
Tulevane, enam kui saja esindusega teenistus, mis hakkab toimima koostöös liikmesriikide diplomaatiliste esindustega, peab tõstma EL-i riikide ühtekuuluvustunnet ja konsolideerima ühist välispoliitikat.
But, above all, it must be kept in mind that all the Member States be included in the building up of the service, and that all large and small states, as well as geographical regions, be fairly represented.
Eelkõige tuleb aga silmas pidada, et ka liikmesriigid oleksid kaasatud teenistuse ülesehitamisse ja et selles oleksid tasakaalukalt esindatud kõik suured ja väiksed riigid ning geograafilised piirkonnad.
For us, it is extremely important, that in this action service, just as in other international organisations, Estonians are also employed.
Meie jaoks on äärmiselt tähtis, et välisteenistuses, nagu teisteski rahvusvahelistes organisatsioonides, töötaksid ka Eesti kodanikud.
In the second half of the year, we can expect that there will be substantial discussions concerning the reforming of the EU’s security strategy.
Aasta teises pooles on oodata sisulisemaid arutelusid EL-i julgeolekustrateegia uuendamise üle.
I would like to remind you that the security strategy that was formulated in 2003, was the first attempt to put together a unified vision of the challenges, in the security sphere, that were facing the EU members, as well as of the means and measures for solving them.
Tuletan meelde, et 2003. aastal väljatöötatud julgeolekustrateegia oli esimene katse kujundada ühine visioon EL-i liikmete ees seisvatest julgeolekualastest väljakutsetest ja nende lahendamise teedest.
Now, five years later, it is time to take stock of this.
Nüüd, viis aastat hiljem, on aeg teha kokkuvõtteid.
From Estonia’s point of view, the priorities that were then established in the strategy are, generally, still relevant today.
Eesti seisukohalt on strateegias seatud prioriteedid üldjoontes aktuaalsed ka praegu.
But many changes have also taken place, and these need to be taken into consideration.
Ent on toimunud ka rida muutusi, mida peab arvesse võtma.
First of all, concerning the European Union’s relations with the world’s other centres of power, I find that, in a situation in which Russia and China are ever more strongly promoting their interests, the EU’s cooperation with other states that share equal values is becoming even more important.
Kõigepealt, mis puudutab Euroopa Liidu suhteid maailma teiste jõukeskustega, siis leian, et olukorras, kus Venemaa ja Hiina seisavad aina jõulisemalt oma huvide eest, muutub veelgi tähtsamaks EL-i koostöö teiste ühisväärtusi jagavate riikidega.
Above all else, I’m referring to the special relationship with the U.S., as well as to the reinforcing of the cooperation between the EU and NATO, and also to cooperation with other partners who treasure the same values, such as Australia, Japan, New Zealand, and South Korea.
Eelkõige pean siin silmas erisuhet USA-ga ning EL-i ja NATO koostöö tugevdamist, aga ka koostööd teiste samu väärtusi hindavate partneritega nagu Austraalia, Jaapan, Uus-Meremaa ja Lõuna-Korea.
Also, the European Union has not been, especially in the Eastern Neighbourhood, sufficiently successful in helping to solve regional conflicts.
Ka ei ole Euroopa Liit, eriti just idanaabruses, suutnud piisavalt edukalt aidata kaasa regionaalsete konfliktide lahendamisele.
And, in the course of the last few years, both energy- and cyber-security had to be added to the list of essential security problems.
Oluliste julgeolekuprobleemide hulka on viimastel aastatel lisandunud energiajulgeolek ja küberturvalisus.
Estonia, in every way, supports the enlargement of the European Union based upon the existing criteria.
Eesti toetab igati Euroopa Liidu laienemist seniste kriteeriumide alusel.
This conviction is reinforced by the knowledge that all states, including the old Member States, have benefited from all the enlargements that have taken place.
Sellele lisab kindlust teadmine, et kõik riigid, sealhulgas ka vanad liikmesmaad, on senisest laienemisest võitnud.
We hope that Turkey will re-activate its reform process, and that accession negotiations with Croatia will reach a decisive phase.
Loodame, et reformid Türgis käivituvad taas aktiivselt ja et otsustavasse faasi jõuavad liitumisläbirääkimised Horvaatiaga.
The concluding of negotiations always requires a sense of clear dedication, as well as a desire to carry out necessary reforms, an undertaking for which we wish Croatia all the best.
Läbirääkimiste lõpp nõuab alati selget pühendumust ning tahet vajalikud reformid läbi viia, milleks soovime Horvaatiale edu.
Estonia is always prepared to cooperate very closely, and to exchange experiences, with Croatia, Turkey, as well as the other candidate states.
Ja pole liigne taas kord kinnitada, et oleme alati valmis Horvaatia, Türgi ja teiste kandidaatriikidega tihedat koostöö tegema ja kogemusi vahetama.
Honourable Members of the Riigikogu!
Lugupeetud Riigikogu liikmed!
Having always supported the strengthening of the European Union, and thus, enlargement based upon firm bases, we this year focus our attention upon the European Union’s energy policy and Baltic Sea strategy.
Seistes kõikjal Euroopa Liidu tugevdamise ja seega kindlatel alustel laienemise eest, koondub meie tähelepanu sel aastal Euroopa Liidus energeetikale ja Läänemere strateegiale.
Gas deliveries to Ukraine are disrupted!
Gaasitarned Ukrainasse on häiritud!
The gas pipeline from Russia to Georgia has been blown up!
Venemaalt Gruusiasse viiv gaasitoru lõhati!
Continually threats are being made to turn off the gas!
Gaasikraanide kinnikeeramisega ähvardamine jätkub!
Venezuela’s President Chavez threatens to cut off oil deliveries to the U.S.!
Venezuela president Chávez ähvardab katkestada naftatarned USA-sse!
Headlines of this nature have already become quite common in the international press.
Sellised pealkirjad on rahvusvahelises ajakirjanduses juba tavapäraseks muutunud.
Since, in Estonia, domestic energy production does not satisfy all of the nation’s energy needs, the reliability of energy supplies and energy security are our foreign policy priorities and require serious attention.
Et Eestis ei kata sisemaine tootmine kogu energiavarustust, siis on varustuskindlus ja energiajulgeolek meie välispoliitika prioriteedid, mis nõuavad suuremat tähelepanu.
As we very well know, the question of energy is also the focus of attention for international relations as well as relations within the European Union.
Nagu me hästi teame, on energia teema ka rahvusvaheliste suhete ja Euroopa Liidu poliitika keskmes.
I’m in total agreement with President Toomas Hendrik Ilves’s concept that energy and the reliability of energy supplies are, definitely, strategically essential matters in which, to have a proper say, Estonia requires more specialists, both scientists as well as officials.
Jagan täiesti president Toomas Hendrik Ilvese nägemust, et energeetika, energia varustuskindlus on kindlasti üks selliseid strateegilisi alasid, kus Eesti vajab kaasarääkimiseks rohkem asjatundjaid, nii teadlasi kui ka ametnikke.
Let us take a brief look at what the current situation is on the international level.
Vaatame põgusalt, missugune on asjade seis rahvusvahelises plaanis praegu.
Secondly, the dangers accompanying the warming of the climate are forcing nations to increase energy efficiency, and, especially, to limit the pollution created by energy production.
Teiseks – kliima soojenemisega kaasnevad ohud sunnivad riike energiakasutust tõhustama, eriti aga selle tootmisest tekkivat saastet piirama.
Thirdly – the extensive changing over of large-scale transport and energy infrastructures takes decades.
Kolmandaks – mastaapsete transpordi ja energeetika infrastruktuuride muutmine võtab aastakümneid aega.
So, what opportunities are there for Estonia in this new system that is just taking shape?
Millised on siis Eesti võimalused selles uut ilmet võtvas süsteemis?
We are at the central point of the changes that are occurring, in the sense that the European Union, as the most active promoter of new climate and energy policies, is assuming responsibility for preventing climate changes and the depletion of energy supplies.
Oleme muutuste keskmes selles mõttes, et Euroopa Liit kui kõige aktiivsem kliima- ja energiapoliitika suunaja võtab maailmas vastutust, et vältida kliimamuutusi ja hoida ära energiavarude ammendumine.
Keeping all this in mind, it is natural that the European Union has to seriously think about an actual unified energy market, so as to ensure free competition, and be able to build interconnections between Member States, especially between the fringe areas of the European Union and other EU regions.
Seda silmas pidades on loomulik, et Euroopa Liit peab liikuma lähemale tõelisele ühtsele energiaturule, et tagada vaba konkurents ja rajada ühendused liikmesriikide vahel, eriti aga Euroopa Liidu äärealade ja teiste EL-i piirkondade vahel.
As a matter of principle, Estonia supports the positions taken by the European Commission concerning the internal energy market as well as energy and climate policies.
Eesti toetab põhimõtteliselt Euroopa Komisjoni energia siseturu ning energia- ja kliimapakettides võetud suundi.
These positions continue to liberalise the energy market, and to promote a shift towards a low-carbon-content economy, thus, also, towards the development of new technology, and the increasing of the relative importance of renewable energy.
Need jätkavad energiaturu liberaliseerimist, liikumist madala süsinikumahukusega majanduse, seega uue tehnoloogia arendamise ning taastuvenergia osakaalu kasvatamise suunas.
In connection with all of this, it is essential for us that an equal access to the transmission networks be ensured for all market participants.
Meile on seejuures oluline, et kõigile turuosalistele tagatakse võrdne juurdepääs ülekandevõrkudele.
It is quite obvious that Estonia’s energy market differs from, say, that of Luxembourg.
On ju selge, et Eesti energiaturg erineb näiteks Luksemburgi omast.
I would like to stress that the European Union must implement the same competitiveness and environmental standards for the firms of third countries, and for energy carriers, above all, electricity, that are imported from third countries.
Rõhutaksin, et Euroopa Liit peab rakendama samu konkurentsi- ja keskkonnastandardeid kolmandate riikide ettevõtetele ja kolmandatest riikidest imporditavatele energiakandjatele, eelkõige elektrile.
Only thus is it possible for us to avoid possible market distortions, as well as to reduce energy security risks.
Vaid nii on meil võimalik vältida võimalikke turumoonutusi ning vähendada energiajulgeoleku riske.
In connection with the actual protecting of the environment, we wish that the system for trading the permissible quantities of greenhouse gases would also take into account the unique characteristics of Estonia’s oil shale energy.
Mis puudutab aga väga aktuaalset keskkonnahoidu, siis meie soov on, et kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise süsteem arvestaks ka Eesti põlevkivienergeetika eripärasid.
We are now endeavouring to have oil shale integrated into the relevant rulings.
Taotleme põlevkivi integreerimist sellekohastesse otsustesse.
Also, it is ultimately essential to diversify energy sources and supply channels.
Ülimalt oluline on ka energiaallikate ja varustuskanalite mitmekesistamine.
This calls for the connecting up of the Estonian and Finnish, Lithuanian and Swedish, as well as Polish and Lithuanian electricity and gas supply systems.
See tähendab elektri- ja gaasivarustuse ühenduste loomist Eesti-Soome, Leedu-Rootsi ja Poola-Leedu vahel.
This could also include the routes for transporting Caspian region energy carriers to Europe.
Aga ka Kaspia piirkonna energiakandjate Euroopasse transportimise teid.
We recommend that these projects be carried out in a spirit of true cooperation, so as to ensure secure supplies for all of Europe, not just for individual states.
Me soovime, et need projektid teostuksid tõelise koostöö vaimus, et edendada kogu Euroopa, mitte üksikute riikide varustuskindlust.
The Trans-Caspian pipelines are a prime example of projects that would make it possible to transport Central Asian oil and gas to Central Europe.
Näiteks Trans-Kaspia torujuhtmete projektid, mis võimaldaksid Kesk-Aasia naftat ja gaasi Kesk-Euroopasse transportida.
The European states’ growing need for Russia’s gas and oil could, very dangerously, even fatally, increase the burdens being put upon the Baltic Sea.
Euroopa riikide kasvav vajadus Venemaa gaasi ja nafta järele võib ohtlikult, isegi hukatuslikult suurendada koormust Läänemerel.
Of the alternatives, the best choice, as well as the most environmental-friendly one, would be to construct the pipeline on land, in cooperation with the states that the pipeline would cross.
Neist kõige õigem ja keskkonnasõbralikum valik oleks rajada trass maismaale koostöös selle trassi teele jäävate riikidega.
The European Union also needs a clear and concrete foreign policy concerning energy.
Euroopa Liit vajab ka selget ja tugevat energeetikaalast välispoliitikat.
The present situation, in which every Member State formulates its own appropriate policy, is not a suitable long-term solution, nor does it promote the development of a unified energy market.
Praegune olukord, kus iga liikmesriik kujundab ise oma asjaomase poliitika, ei ole pikaajalise lahendusena hea ega toeta ka ühtse energiaturu kujunemist.
A common European Union foreign energy policy would serve to promote the same objectives as the European Union’s internal energy policy – it would ensure the reliability of the energy supply at an acceptable price, would promote competition, and would improve the condition of the whole world’s environment.
Euroopa Liidu ühtne energia välispoliitika teeniks samu eesmärke, mida teenib Euroopa Liidu energia sisepoliitikagi – see tagaks imporditava energia tarnekindluse vastuvõetava hinnaga, soodustaks konkurentsi ning parandaks üleilmset keskkonnaseisundit.
But the solving of global issues cannot be seriously contemplated without extensive cooperation between the EU and the U.S., which encompasses very many different spheres, from energy security to technological innovations.
Globaalsete küsimuste lahendamine ei tule aga kõne alla ilma laialdase koostööta EL-i ja USA vahel, mis haarab väga palju erinevaid valdkondi alates energiajulgeolekust ja lõpetades tehnoloogiliste uuendustega.
And it is not insignificant to add that by becoming a member of the OECD, we wish to also join the International Energy Agency (IEA), an authoritative and independent institution that advises its members about their energy policy, as well as promotes cooperation with major energy consumers and producers.
Ja pole mitte vähetähtis lisada, et OECD liikmeks saades soovime me liituda Rahvusvahelise Energiaagentuuriga (IEA) – autoriteetse sõltumatu institutsiooniga, mis nõustab liikmesriike energiapoliitikas ning aitab kaasa koostööle teiste suuremate energiatarbijate ja -tootjatega.
Respected Riigikogu!
Lugupeetud Riigikogu!
Let’s examine these matters more closely, from the standpoint of regional opportunities.
Uurigem nüüd asja natuke lähemalt, lähtudes meie piirkondlikest võimalustest.
Looking at our prior cooperation in the Baltic Sea region with the Baltic and Nordic countries, we come to the conclusion that we need to unify new and existing policy areas and ideas and make them more consistent.
Meie senine viljakas koostöö Läänemere piirkonnas ning Balti- ja Põhjamaadega kutsub järeldama: vaja on ühendada uued ja olemasolevad poliitikavaldkonnad ja ideed ning muuta need järjepidevamaks.
Even more so because we currently have a historical chance to advance regional cooperation.
Seda enam, et meie käsutuses on praegu ajalooline võimalus piirkonna koostöö edendamiseks.
Exactly a week ago, my Swedish colleague Carl Bildt, giving a similar foreign policy speech in parliament, stated, “Co-operation in our region has not been this close and extensive at least since the Kalmar Union.”
Täpselt nädal tagasi ütles minu Rootsi kolleeg Carl Bildt parlamendis samalaadset välispoliitika ettekannet pidades järgmist: „Meie regioonis pole koostöö vähemalt pärast Kalmari uniooni aegu kunagi olnud nii lähedane ja tihe.”
The Kalmar Union among the Nordic countries – which I probably don’t have to explain to my current audience – was signed in the year 1397.
Kalmari unioon Põhjamaade vahel – seda pole mul vist tänasele publikule vaja meelde tuletada – sõlmiti 1397. aastal.
Therefore, we have an opportunity today that only comes by every several centuries.
Seega on meil praegu võimalus, mis tuleb ette kord pikkade sajandite jooksul.
Co-operation with the European Union within the framework of the Baltic Sea Strategy would be an optimal way to utilise this opportunity.
Koostöö Euroopa Liidu Läänemere strateegia raames oleks selle võimaluse kasutamine parimal viisil.
The Baltic Sea Strategy, initiated by the European Parliament, including Estonian representatives, is a value contribution to the evolution of the region.
Euroopa Parlamendi, sealhulgas Eesti saadikute algatatud Läänemere strateegia on hinnaline panus piirkonna arengusse.
In this respect, the Baltic Sea region could be considered a pattern for the rest of the EU to copy.
Nii et selles mõttes võib Läänemere regiooni nimetada Euroopa Liidu musterpiirkonnaks.
The Baltic Sea region also has some of the greatest economic potential of any region in the EU, but just as before, the opportunities are not being optimally used.
Läänemere piirkond on ka üks suurima majanduspotentsiaaliga regioone EL-is, mille maksimaalsed võimalused on endiselt kasutamata.
Since the Baltic Sea region is far-reaching but with a fairly small total population, it is especially important that the distances be diminished by good infrastructure.
Arvestades Läänemere piirkonna suurt ulatust ja suhteliselt väikest rahvaarvu, on eriti oluline, et vahemaid lühendaks hea infrastruktuur.
One successful example is the Baltic and Nordic countries’ unified stock market.
Eduka näitena võib tuua Põhjamaade ja Balti riikide ühendatud börsi.
There is also still untapped potential in trade, where there are many trade barriers, particularly non-tariff ones.
Suur kasutamata potentsiaal on endiselt kaubanduses, kus eksisteerib mitmeid, eelkõige mittetariifseid kaubandusbarjääre.
Russia’s accession to the WTO will increase the region’s trade potential even more.
Venemaa saamisega WTO liikmeks kasvab piirkonna kaubanduspotentsiaal aga veelgi.
According to various estimates, the elimination of these barriers could increase goods exchange by up to 10%.
Erinevatel hinnangutel on nende barjääride kõrvaldamisel võimalus kaubavahetust suurendada kuni 10%.
Another highly important topic that should be included in the Baltic Sea Strategy is the protection of the Baltic Sea environment.
Teine ülimalt oluline teema, mis väljatöötatavas Läänemere strateegias peaks kajastatud saama, on Läänemere keskkonna kaitse.
East-west oil shipments are increasing all the time, which create a risk of contamination for the environment of the Baltic Sea and the Gulf of Finland.
Teatavasti mõjutab Läänemere, sealhulgas Soome lahe reostust tugevasti ida-lääne suunaline naftavedu, mis kasvab kiiresti ja kätkeb endas ohtu keskkonnale.
Assuming that the transport of oil and petroleum products by tankers in the Gulf of Finland could double to 250 million tonnes by the year 2015, it is crucial to cooperate within the European Union and, as necessary, on the international level, in order to prevent accidents and preserve the Baltic Sea environment.
Eeldades, et nafta- ja naftatoodete transport tankeritega võib Soome lahel 2015. aastaks kahekordistuda kuni 250 miljoni tonnini, siis on õnnetuste vältimiseks ja Läänemere keskkonna hoidmiseks vaja teha väga tõsist koostööd nii Euroopa Liidus kui ka vajaduse korral laiemal rahvusvahelisel tasandil.
Estonia is also seeking to tighten navigation safety rules for the Baltic Sea.
Eesti taotleb ka meresõiduohutuse reeglite karmistamist Läänemerel.
The government believes that in order to decrease risk to the environment, additional navigational measures, as well as additional qualification requirements for tanker qualification and tanker stability should be enacted for the Baltic Sea.
Valitsuse hinnangul tuleb keskkonnariskide vähendamiseks kehtestada Läänemerel täiendavad navigatsioonimeetmed, nõuded tankerite laevapersonali kvalifikatsioonile ja tankerite püstivusele.
The third co-operation trend is connecting the energy markets of the Baltic and Nordic countries with energy transmission infrastructure.
Kolmas koostöösuund on Baltimaade ja Põhjamaade energiaturgude ühendamine füüsiliste ülekandesüsteemide abil.
What is most important is the fact that the Baltic states currently rely on Estonian oil shale, Latvian water power, and Lithuanian nuclear energy for electricity.
Aga mis kõige olulisem, praegu toetuvad Balti riigid elektritoodangus põhiliselt Eesti põlevkivile, Läti hüdroressurssidele ja Leedu tuumaenergiale.
These are supplemented by imported natural gas and petroleum products, and increasingly also by local renewable energy sources.
Neid täiendavad imporditavad maagaas ja naftasaadused ning üha rohkem kohalikud taastuvad energiaallikad.
However, we need to keep many important factors in mind, for example, the continuous increase in oil and gas prices globally.
Peame aga arvestama mitmete oluliste faktoritega, nagu näiteks nafta- ja gaasihindade jätkuv tõus maailmas.
Overdependence on one source is dangerous.
Ohuks on liigne sõltuvus ühest tarnijast.
All of this forces us and gives us the opportunity to advance a common energy policy.
Kõik see sunnib ja annab meile võimaluse edendada ühist energeetikapoliitikat.
To conclude this topic – obviously energy issues are strongly tied to security issues.
Ja lõpetuseks – energeetikal on kahtlemata ka tugev julgeolekuaspekt.
So as not to burden you with numerous well-known arguments, I would like to focus right now on just one important point in our international cooperation.
Et mitte koormata teid arvukate ja tuntud argumentidega, piirduksin siinkohal vaid ühe olulise pidepunktiga meie rahvusvahelises koostöös.