natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“It is only natural that the representation of one EU member state helps the citizens of other member states, but in order for this to happen more binding agreements must be concluded,” said Paet.
„On igati loomulik, et ELi liikmesriigi esindus abistab teise liikmesriigi kodanikku, kuid selles osas tuleb sõlmida senisest siduvamaid kokkuleppeid,“ ütles Paet.
In talking about involving citizens and increasing trust in the European Union, Paet noted that as an e-state Estonia has developed many opportunities for informing and involving citizens.
Rääkides kodanike kaasamisest ja usalduse suurendamisest Euroopa Liidu suhtes märkis Paet, et Eesti on e-riigina arendanud mitmeid võimalusi kodanike teavitamiseks ning suuremaks kaasamiseks.
Recently Estonia also joined the Open Government Partnership initiative.
Hiljuti liitus Eesti ka Avatud Valitsemise Partnerluse initsiatiiviga.
On Monday, 14 June, Foreign Minister Urmas Paet participated in a meeting of the European Union foreign ministers in Luxembourg, where developments in Kyrgyzstan and the Middle East as well as the Iran nuclear issue were discussed.
Esmaspäeval, 14. juunil osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis toimunud Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel, kus räägiti arengutest nii Kõrgõzstanis kui ka Lähis-Idas ning arutati Iraani tuumaküsimust.
The foreign ministers also discussed matter related to the Corfu process.
Välisministritel oli kõne all ka Korfu protsessiga seonduv.
The European Union foreign ministers discussed today’s violent situation in Kyrgyzstan and condemned the use of violence.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid tänast vägivaldset olukorda Kõrgõzstanis, mõistes hukka vägivalla kasutamise.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed that the European Union plans to begin administering humanitarian aid immediately.
Välisminister Urmas Paeti kinnitusel plaanib Euroopa Liit alustada koheselt humanitaarabi andmist.
The European Union Foreign Affairs Council strongly called on Kyrgyzstan to take steps to create a stable government.
Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kutsus Kõrgõzstani tungivalt üles astuma samme stabiilse valitsuse moodustamiseks.
Paet stated that it is essential that Kyrgyzstan’s neighbouring states also help refugees and contribute to settling the situation in Kyrgyzstan.
Paeti sõnul on oluline, et ka Kõrgõzstani naaberriigid aitaksid põgenikke ja annaksid panuse olukorra rahunemisele Kõrgõzstanis.
The European Union foreign policy leaders continued to talk about the unstable situation in Gaza and the incident with the flotilla carrying humanitarian aid.
Euroopa Liidu välispoliitikajuhid rääkisid jätkuvalt ebastabiilsest olukorrast Gazas ning humanitaarabi vedanud laevadega toimunust.
Foreign Minister Urmas Paet believes that it is extremely important to carry out a complete and unbiased investigation to clarify the circumstances of the attack on the flotilla taking humanitarian aid to Gaza.
Välisminister Urmas Paeti hinnangul on äärmiselt oluline läbi viia täielik ja erapooletu uurimine Gazasse teel olnud abilaevade ründamise asjaolude selgitamiseks.
“The humanitarian crisis caused by the Gaza blockade needs a rapid solution, because the continuation of the situation will lead to an increase in extremism in the region, endangering efforts to move forward with the peace process,” said Foreign Minister Urmas Paet.
„Gaza blokaadist tingitud humanitaarkriis vajab kiiret lahendamist, sest olukorra jätkumine suurendab ekstremismi kasvu regioonis, ohustades püüdlusi rahuprotsessi edasiviimiseks,“ ütles välisminister Urmas Paet.
The European Union Foreign Affairs Council called for the border crossing points to be immediately, permanently and without conditions opened up to the movement of humanitarian aid, goods and people into and out of the Gaza Strip.
Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kutsus üles viivitamatult, alaliselt ja tingimusteta avama piiriületuspunktid humanitaarabi, kaupade ja isikute liikumiseks Gaza sektorisse ja sealt välja.
The European Union foreign ministers feel that a long-term and lasting solution to the conflict must be based on the co-existence of the two nations.
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul on konflikti pikaajaliseks ja püsivaks lahenduseks kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus.
“Estonia supports the approval of the UN Security Council’s fourth round of sanctions, since Iran has not co-operated in the framework of the nuclear programme,” Paet noted.
„Eesti toetab ÜRO Julgeolekunõukogu nn neljanda sanktsioonidepaketi vastuvõtmist, kuna Iraan ei ole asunud tuumaprogrammi raames koostööle,“ märkis Paet.
The European Union foreign ministers agreed that the human rights situation in Iran still requires attention as well.
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul vajab ka inimõiguste olukord Iraanis jätkuvat tähelepanu.
The European Union foreign ministers also discussed setting goals and preparing positions for the summit of the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) and matters related to the Corfu Process.
Euroopa Liidu välisministritel oli kõne all ka eesmärkide seadmine ja seisukohtade ettevalmistamine käesoleva aasta sügisel planeeritavaks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tippkohtumiseks ning Korfu protsessiga seonduv.
Foreign Minister Paet stated that it is positive that the Corfu Process is taking place within the OSCE, as it strengthens the OSCE’s role as a security forum in which the central issue should be making progress in resolving frozen conflicts.
Välisminister Paeti sõnul on hea, et Korfu protsess toimub OSCE raames, tugevdades OSCE rolli julgeolekufoorumina, kus keskseks küsimuseks peaks olema edasiminek külmutatud konfliktide lahendamisel.
At their meeting in Brussels, the European Union foreign ministers confirmed that the results of the independence referendum in Southern Sudan demonstrate that a large majority of voters support the secession of Southern Sudan.
Euroopa Liidu välisministrid kinnitasid kohtumisel Brüsselis, et Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumi tulemused näitavad, et hääletanute suur enamus toetab Lõuna-Sudaani eraldumist.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union is committed to respecting the desire of the Southern Sudanese people.
Eesti välisministri Urmas Paeti sõnul kohustub Euroopa Liit austama Lõuna-Sudaani rahva soove.
“The referendum was carried out peacefully and dependably, which is an important step to implementing the Peace Agreement.
„Rahvahääletus viidi läbi rahumeelselt ja usaldusväärselt, mis on oluline samm rahulepingu rakendamisel.
Now all the issues related to the post-referendum situation must be quickly resolved.
Nüüd tuleb kiiresti lahendada kõik rahvahääletusejärgse olukorraga seotud küsimused.
After that, the recognition of the new nation can be put on the agenda,” he added.
Seejärel saab päevakorda tõusta ka uue riigi tunnustamine,“ lisas ta.
The European Union foreign ministers are also concerned about the growing violence in Darfur.
Samas on Euroopa Liidu välisministrid mures kasvava vägivalla pärast Darfuris.
“There were 43 000 people resettled recently as a result of these developments.
„Selle tulemusel asustati hiljuti ümber 43 000 inimest.
The EU condemns the kidnapping of humanitarian aid workers, which has already seriously affected the distribution of aid to the population during this complicated situation,” Paet added.
EL mõistab hukka humanitaarabitöötajate röövimised, mis on juba tõsiselt mõjutanud abi andmist keerulises olukorras olevale elanikkonnale,“ lisas Paet.
Paet stated that the European Union supports the peaceful co-existence of Southern and Northern Sudan.
Paeti sõnul toetab Euroopa Liit Lõuna- ja Põhja-Sudaani rahulikku kooseksisteerimist.
“Everything must be done to avoid a failed state,” he said.
„Igati tuleb vältida ka nn nurjunud riigi teket,“ sõnas ta.
The results of the referendum will become official after the appeal deadline on 15 February.
Referendumi tulemused muutuvad ametlikuks pärast apellatsioonitähtaja möödumist 15. veebruaril.
The Peace Agreement foresees the declaration of the independence of Southern Sudan on 9 July 2011.
Rahulepe näeb ette, et Lõuna-Sudaani iseseisvus kuulutatakse välja 9. juulil 2011.
Foreign Minister Paet stated that some important factors in the further development of relations between the EU and Russia are developments in their common neighbourhood and Russia’s willingness to begin resolving the conflict situations in Georgia’s occupied areas and in Transnistria in Moldova.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on ELi ja Venemaa suhete edasises arengus olulisel kohal arengud ühises naabruses ning Venemaa valmisolek asuda lahendama konfliktolukordi Gruusia okupeeritud aladel ja Moldovas Transnistrias.
“The European Union must demand that Russia fulfils its international obligations in order to resolve frozen conflicts and restore Georgia’s territorial integrity,” he added.
„Euroopa Liit peab nõudma Venemaalt rahvusvaheliste kohustuste täitmist, et lahendada külmutatud konfliktid ning taastama Gruusia territoriaalne terviklikkus,“ lisas ta.
Paet said that the EU is also devoting serious attention to the promotion of human rights, adherence to the principles of rule of law, and the modernisation of Russia in the broadest sense.
Paeti sõnul pöörab EL tõsist tähelepanu ka inimõiguste edendamisele, õigusriigi põhimõtete järgimisele ning Venemaa moderniseerimisele selle kõige laiemas mõttes.
“The future progress of the EU-Russia visa dialogue also hinges on this,” he stated.
„Sellega on seotud ka ELi-Venemaa viisadialoogi edasine kulg,“ sõnas ta.
The European Union foreign ministers also addressed energy-related co-operation between the European Union and Russia.
Euroopa Liidu välisministrid käsitlesid ka Euroopa Liidu ja Venemaa vahelist energiaalast koostööd.
“This must be based on security of provision and adhere to the principles of the Energy Charter Treaty and the laws of the European Union internal market,” said Paet.
„See peab põhinema tarnekindlusel ning vastama energiaharta lepingu printsiipidele ja Euroopa Liidu siseturu reeglitele,“ ütles Paet.
In talking about economic relations, the EU foreign ministers emphasised that the EU supports Russia’s accession to the World Trade Organisation (WTO) as soon as possible, as this would increase security and stability in EU-Russia economic relations.
Kõneldes majandussuhetest rõhutasid ELi ministrid, et EL toetab Venemaa liitumist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) võimalikult peatselt, sest see suurendab kindlust ja stabiilsust ELi-Vene majandussuhetes.
Paet said that it is also essential to do away with the border queues along the EU-Russia border, including on the Estonia-Russia border, and this inhibits both trade relations and the movement of people.
Paeti sõnul on oluline ka piirijärjekordade kadumine ELi-Vene piirilt, seal hulgas Eesti-Vene piirilt, sest see pärsib nii kaubandussuhteid kui inimeste liikumist.
On Friday, 14 October, Estonian Ambassador to the Kingdom of Denmark Katrin Kivi presented her credentials to Queen Margrethe II of Denmark.
Täna, 14. juulil andis Eesti Vabariigi suursaadik Belgia Kuningriigis Mariin Ratnik Belgia kuningale Albert II-le üle oma volikirja.
“If the European Union fails in its own neighbourhood, it will be difficult to be successful elsewhere,” said Paet.
Eesti välisminister Urmas Paeti sõnul läheb Euroopa Liit laienemisega edasi.
At today's critically important debate of a national issue in the Riigikogu, Foreign Minister Urmas Paet emphasized that Estonia must continuously act in the interests of its security.
Tänasel olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelul Riigikogus rõhutas välisminister Urmas Paet, et Eesti peab oma julgeoleku huvides pidevalt tegutsema.
“If we fulfil our international obligations, if Estonia is a good place to live in, then Estonia is protected,” the Foreign Minister said.
„ Kui täidame oma rahvusvahelisi kohustusi, kui Eestis on hea elada, siis on Eesti kaitstud,“ sõnas välisminister.
As one of the main points of his security overview, the Foreign Minister spoke of the crisis in Ukraine, more specifically of its impacts on Estonia and European security and the possible consequences.
Julgeolekuülevaate ühe peamise punktina rääkis välisminister Ukraina kriisist, lähemalt selle mõjudest Eesti ja Euroopa julgeolekule ning võimalikest järeldustest.
The Foreign Minister recalled the Maidan protests, which led to the fall of Ukraine's previous government, the illegal annexation of Crimea, the shooting down of the Malaysian airliner and invasion by Russia forces into eastern Ukraine at the end of August.
Välisminister meenutas Maidani proteste, mis viisid Ukraina eelmise juhtkonna langemiseni, Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist, Malaisia lennuki allatulistamist ning Vene vägede sissetungi Ida-Ukrainasse augusti lõpul.
He explained how aggression from the Russian side prompted the European Union to gradually increase sanctions against Russia and NATO to slowly strengthen its presence in the east wing.
Ta selgitas, kuidas Vene-poolne agressiivsus ajendas Euroopa Liitu järk-järgult karmistama sanktsioone Venemaa vastu ning NATOt samm-sammult tugevdama oma kohalolekut idatiivas.
According to Foreign Minister Paet, the introduction of Ämari Air Base as the base for Baltic Air Policing, the presence of allied fighters and army units and President Obama's visit are all signs of NATO’s commitment to collective defence.
„Ämari lennubaasi kasutuselevõtt Balti õhuturbebaasina, liitlaste hävitajate ja maaväeüksuste kohalolek ning USA presidendi Obama visiit on välisministri sõnul märgid NATO pühendumisest kollektiivkaitsele.
“For us, the NATO summit in Wales was a success, since the Alliance’s strengthened presence in our region was defined as the new norm,” Paet added.
Meie jaoks oli edukas NATO Walesi tippkohtumine, kus alliansi tugevdatud kohalolek meie regioonis defineeriti kui uus tavaolek," lisas Paet.
Looking back on the course of the Ukrainian crisis, Paet emphasized that this year's events have helped to consolidate the transatlantic community’s perception of Russia.
Ukraina kriisi kulgemisele tagasivaatavalt toonitas Paet, et käesoleva aasta sündmused on aidanud konsolideerida transatlantilise kogukonna arusaama Venemaast.
“If the means for resolving a dispute involves using military force against a neighbour, then we are in a new situation,” the Foreign Minister added.
„Kui erimeelsuste lahendamise vahendina on võetud tarvitusele sõjalise jõu kasutamine naabri vastu, siis oleme uues olukorras,“ lisas välisminister.
In this new situation, the question of Europe’s self-image arises.
Uues olukorras tõusetub ka küsimus Euroopa enesekuvandist.
The Foreign Minister stated that this conflict has clearly demonstrated that Europe’s non-contradictory soft power has run up against Russian arms in eastern Ukraine.
Välisministri sõnul on käesolev konflikt selgelt näidanud, et Euroopa mitte-vastuoluline pehme jõud on Ida-Ukrainas põrkunud Vene relvadele.
”At the upcoming European Union high-level meetings, we need a debate on how to go forward in this situation,” Paet said, and warned against the emergence of a new frozen conflict.
„Eelseisvatel Euroopa Liidu kõrgetasemelistel kohtumistel vajame arutelu, kuidas sellises olukorras edasi minna,“ sõnas Paet ning hoiatas uue külmutatud konflikti tekkimise eest.
On the subject of the current state of Ukraine's crisis, the Foreign Minister asserted that the fragile ceasefire reached on September 5 must evolve into a complete cessation of hostilities.
Ukraina-kriisi hetkeseisust rääkides nentis välisminister, et 5. septembril sõlmitud haprast vaherahust tuleb jõuda sõjategevuse täieliku lakkamiseni.
“We do not approve of any premature alleviation of the European Union's sanctions regime, until there are tangible results,” the Foreign Minister added.
„Me ei pea õigeks Euroopa Liidu sanktsioonirežiimi enneaegset leevendamist, kuni pole käegakatsutavaid tulemusi,“ lisas välisminister.
The Foreign Minister also emphasized the importance of various missions in helping Ukrainians undertake necessary reforms and build democracy, and the continued great need for humanitarian assistance.
Veel rõhutas välisminister erinevate missioonide olulisust, aitamaks ukrainlastel teha vajalikke reforme demokraatia ülesehitamisel, ning endiselt suurt vajadust humanitaarabi järele.
“By the end of this year, the total amount of allocations from Estonia to Ukraine for development and humanitarian aid will reach close to one million euros,” the Foreign Minister noted.
„Aasta lõpuks küündib Eesti poolt Ukrainale antud arengu- ja humanitaarabi eraldiste maht pea miljoni euroni,“ märkis välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet expressed his condolences to Foreign Minister of the Russian Federation Sergei Lavrov regarding the explosion that took place this afternoon in Moscow’s Domodedovo Airport that claimed many lives.
Välisminister Urmas Paet avaldas Vene Föderatsiooni välisministrile Sergei Lavrovile kaastunnet seoses täna pärastlõunal Moskvas Domodedovo lennujaamas toimunud ohvriterohke plahvatusega.
“I send my condolences to the families and loved ones of all those lost and injured in the airport, and to the entire Russian people,” said Foreign Minister Paet.
„Avaldan kaastunnet kõigile lennujaamas hukkunute ja vigastatutele peredele, lähedastele ning kogu Vene rahvale,“ ütles välisminister Paet.
“There is never any justification for planning an explosion and killing innocent people.
„Plahvatuse korraldamisele ja süütute inimeste tapmisele ei saa kunagi olla mingit õigustust.
The investigation must uncover who is responsible for this tragic explosion,” he stated.
Uurimine peab selgitama, kes on selle traagilise plahvatuse põhjustanud süüdlased,“ märkis ta.
In talking about relations with Russia, Foreign Minister Paet noted that the EU and USA together must find an effective way to develop a unified policy towards Russia.
„Venemaa Gruusia-vastase agressiooni taustal on selge, et Euroopa ja USA koostöö olulisus on veelgi suurenenud,” märkis välisminister Paet.
Within the context of transatlantic relations, the situations in Afghanistan and Pakistan were also discussed.
Transatlantiliste suhete raames räägiti ka koostöövõimalustest Lähis-Idas.
Paet stated that we need to find ways to limit the funding and supplying of terrorist and extremist organizations.
Fotod on peagi leitavad välisministeeriumi Flickri kontolt: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
However, the promise regarding the prospect of NATO membership that was given to these nations at the Bucharest summit is still in effect,” emphasised the Estonian foreign minister.
„Eesti on kandnud sellel missioonil kaotusi ja seega peame üheks olulisimaks põhimõtteks seda, et vale või ebatäpse strateegia tõttu ei tohi hukkuda ükski sõdur ega tsiviilisik,“ toonitas Paet.
On Sunday September 14, the Estonian Ambassador to the Arab Republic of Egypt, Sander Soone, presented his credentials to Egyptian President Abdel Fattah el-Sisi.
Pühapäeval, 14. septembril andis Eesti suursaadik Egiptuse Araabia Vabariigis Sander Soone Egiptuse presidendile Abdel Fattah El Sisile üle oma volikirja.
Following the ceremony of presentation of credentials, the Estonian Ambassador and Egyptian President chatted briefly on the subject of bilateral relations.
Volikirja üleandmise tseremoonial vestlesid Eesti suursaadik ja Egiptuse president lühidalt kahepoolsetest suhetest.
“There is still untapped potential in Estonian-Egyptian relations,” Ambassador Soone commented.
„Eesti ja Egiptuse suhetes on veel kasutamata potentsiaali,“ sõnas suursaadik Soone.
Ambassador Sander Soone also spoke about Estonia's experience in the fields of e-governance and other IT opportunities.
Suursaadik Sander Soone kõneles veel Eesti kogemusest e-valitsemise ning IT võimaluste vallas.
In March of 2014, a memorandum regarding IT cooperation was signed between the two countries Ministries of Communications.
2014.a. märtsis sõlmiti kahe riigi kommunikatsiooniministeeriumide vahel IT koostöö alane memorandum.
The situation in North Africa and European developments were also briefly discussed.
Veel räägiti põgusalt olukorrast Egiptuse regioonis ning Euroopa arengutest.
The Estonian Embassy in Egypt was opened in March of 2010 and Sander Soone is the second Estonia's ambassador to reside permanently in Cairo.
Eesti suursaatkond Egiptuses avati 2010. aasta märtsis ning Sander Soone on teine Kairos alaliselt resideeriv Eesti suursaadik.
Sander Soone was born on 23 May 1965 in Tallinn.
Sander Soone on sündinud 23. mail 1965 Tallinnas.
In 1988 he graduated from Tallinn University of Technology’s department of automation and tele-mechanics and later from the Estonian School of Diplomacy.
1988. aastal lõpetas Soone Tallinna Tehnikaülikooli automaatika ja telemehhaanika erialal ning hiljem Eesti Diplomaatide koolis.
Soone began his diplomatic career in 1992 in the Foreign Ministry’s security policy division.
Diplomaatilist karjääri alustas Soone 1992. aastal julgeolekupoliitika büroos.
In 1993-1994 he worked at the embassy in Brussels and from 1994 to 1998 in the Foreign Ministry’s political department.
Aastatel 1993-1994 töötas Soone suursaatkonnas Brüsselis ning vahemikul 1994-1998 poliitikaosakonnas.
In 1999-2002, Soone worked as an adviser to Estonia's Permanent Representation to NATO.
1999-2002 töötas Soone nõunikuna Eesti alalises esinduses NATO juures.
Between 2006 and 2010, Soone was the Ambassador at Estonia’s Permanent Representation to the European Union and Representative to the Political and Security Committee and from 2010 to 2012, he was director general in the political director’s department.
Aastatel 2006-2010 oli Soone Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures erakorraline ja täievoliline suursaadik Euroopa Liidu poliitika ja julgeolekukomitees ning vahemikul 2010-2012 oli ta peadirektor poliitikadirektori osakonnas.
Since 2012, Soone worked as the director general of the political department.
Alates 2012. aastast töötas Soone poliitikaosakonna peadirektorina.
Ambassador Soone speaks English, Russian and French.
Suursaadik Soone kõneleb inglise, prantsuse ja vene keelt.
He is married and has six children.
Ta on abielus ning tal on kuus last.
"A key part of a functioning energy market also includes creating fair market conditions in the field of electricity and gas trade.
Soovime edendada ka koostööd Indiaga terrori- ja piraatidevastases võitluses ning julgeolekukoostööd laiendada küberturbevaldkonnas,” ütles välisminister Paet.
These rules must also be followed by third countries that wish to operate in the EU market,” he said.
ELi-India majandussuhete arengule aitaks välisminister Paeti sõnul kaasa ka laiapõhjalise kaubanduse ja investeeringute kaitse leppe sõlmimine.
Foreign Minister Westerwelle and Paet also spoke at the meeting about developments in Northern Africa and the Middle East.
Olulisim on edendada demokraatiat ja toetada majandusarengut,“ ütles välisminister Paet.
According to Paet, Estonia feels that Germany and France’s initiative to increase the competitiveness of the euro zone is a positive thing.
Paet lisas, et Eesti jaoks on oluline välispoliitilise dialoogi tugevdamine Türgiga.
“All initiatives for ensuring the stability and trustworthiness of the euro are important to Estonia.
Ministrid rääkisid kohtumisel ka IT-süsteemide agentuuri käivitamisest.
Foreign Minister Urmas Paet and Dutch Foreign Minister Maxime Verhagen, in Estonia for a visit, discussed the situation in Afghanistan.
Välisminister Urmas Paet arutas Eestis visiidil viibiva Hollandi välisministri Maxime Verhageniga olukorda Afganistanis.
Paet stated that during the next few months a situation must be created in which responsibility can gradually be handed over to the Afghan authorities.
Paeti sõnul tuleb lähikuudel luua eeldused julgeolekualase vastutuse järk-järgulise üleandmise alustamiseks Afganistani võimudele.
“Handing responsibility for state security over to the local authorities is an essential step in building up the state of Afghanistan.
„Riigi julgeoleku eest vastutamise üleandmine kohalikele võimudele on oluline samm Afganistani riigi ülesehitusel.
Paet stated that Estonia is increasing its civil contribution in Afghanistan.
Paeti sõnul suurendab Eesti tsiviilpanust Afganistanis.