natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Urmas Paet has stated that Estonia condemns the unjustified trial and the conviction announced on 11 August that placed Burma/Myanmar opposition leader and Nobel Peace Prize Laureate Daw Aung Suu Kyi under 18 months of house arrest.
Välisminister Urmas Paeti sõnul mõistab Eesti hukka alusetu kohtuprotsessi ning 11. augustil avalikustatud kohtu süüdimõistva otsuse, mille kohaselt mõisteti Birma/Myanmari opositsiooniliider ja Nobeli rahupreemia laureaat Daw Aung Suu Kyi 18 kuuks koduaresti.
“The conviction of Daw Aung Suu Kyi is a blow to Burma/Myanmar’s national reconciliation process, and excluding the opposition leader from the 2010 elections places the transparency and credibility of the elections under serious suspicion,” emphasised Foreign Minister Urmas Paet.
„Daw Aung Suu Kyi süüdimõistmine on tagasilöök Birma/Myanmari ühiskondlikus lepitusprotsessis ning opositsiooniliidri 2010. aasta valimistest kõrvale jäämisega on valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus seatud täielikult kahtluse alla,“ rõhutas välisminister Urmas Paet.
“We call upon the government of Burma/Myanmar to immediately free Daw Aung Suu Kyi and the rest of the political prisoners and to honour the human rights and basic freedoms of its citizens,” said Foreign Minister Urmas Paet.
„Kutsume Birma/Myanmari valitsust üles viivitamatult vabastama Daw Aung Suu Kyi ning ülejäänud poliitvangid ning austama oma kodanike inimõigusi ja põhivabadusi,” ütles välisminister Urmas Paet.
Estonia calls upon Burma/Myanmar’s military regime to begin an inclusive and constructive dialogue with the democratic opposition and representatives of ethnic minorities.
Eesti kutsub Birma/Myanmari sõjaväelist režiimi üles alustama kaasavat ja konstruktiivset dialoogi demokraatliku opositsiooni ning rahvusvähemuste esindajatega.
The European Union will also make harsher economic sanctions against the government of Burma/Myanmar.
Euroopa Liit karmistab veelgi Birma/Myanmari valitsuse vastu suunatud majanduslikke sanktsioone.
Foreign Minister Urmas Paet participated in the European Council session in Brussels that continued on 12 December.
Reedel, 12. detsembril jätkus Brüsselis Euroopa ülemkogu istung, millel osales ka välisminister Urmas Paet.
The Council’s conclusions on external relations first and foremost addressed the further development of the European Union Security and Defence Policy, as well as the Treaty of Lisbon.
Ülemkogu järelduste välissuhete arutelul räägiti Lissaboni lepingust ning ennekõike oli kõne all Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika edasiarendamine.
Other topics were European Neighbourhood Policy, the Middle East peace process, and the situation in Zimbabwe.
Samuti räägiti ka Euroopa naabruspoliitikast ning Lähis-Ida rahuprotsessist ja olukorrast Zimbabwes.
Irish Prime Minister Brian Cowen gave an overview of developments in Ireland regarding the ratification of the Lisbon Treaty.
Iiri peaminister Brian Cowen andis ülevaate Iirimaa arengutest Lissaboni lepingu ratifitseerimisel.
“It is important to set a timetable for how the ratification of the Treaty of Lisbon will proceed, considering that the treaty could possibly come into effect at the end of 2009,” said Foreign Minister Paet.
„On oluline, et kinnitati ajakava, kuidas Lissaboni ratifitseerimisprotsessiga edasi minna, arvestades lepingu võimaliku jõustumisega 2009. aasta lõpuks,“ ütles välisminister Paet.
The foreign policy leaders expressed hope that Ireland will ratify the treaty by November of next year.
Välispoliitikajuhid avaldasid lootust, et Iirimaa ratifitseerib lepingu järgmise aasta novembriks.
“Five years after the approval of the European Security Strategy, the responsibilities of the European Union are greater than ever,” said Paet.
„Euroopa Liidu kohustused on viis aastat pärast Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmist suuremad kui kunagi varem,“ sõnas Paet.
“With the rise of terrorism and organised crime, society faces new dangers, which are frequently intertwined with old threats in a more complicated form,” Paet expounded.
„Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse arenguga on ühiskonnas ilmnenud uued ohud, mis on sageli põimunud vanade ohtudega endisest keerukamal kujul,“ täpsustas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that dealing with new security threats, such as energy security, cyber security, and piracy, gives a clear goal for updating the strategy.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on uute julgeolekuohtudega tegelemine, nii energiajulgeoleku, küberturbe kui ka piraatluse käsitlemine julgeolekustrateegias selge edasiminek strateegia täiendamisel.
The European Union foreign ministers agreed that the experiences and abilities of the European Security and Defence Policy have increased and over 20 missions have been dispatched to crisis regions, but in order to fully utilise its potential, it is necessary to be more capable, united, and active.
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kogemused ja suutlikkus suurenenud, kriisipiirkondadesse on saadetud üle 20 missiooni, ent kogu potentsiaali ärakasutamiseks tuleb olla veelgi võimekamad, ühtsemad ja aktiivsemad
“The EU has recently begun civilian missions in Georgia and Kosovo and a military mission off the coast of Somalia,” Paet added.
„Viimasel ajal on EL alustanud tsiviilmissioone Gruusias ja Kosovos ning sõjalist missiooni Somaalia rannikul,“ lisas Paet.
The European Council approved a declaration to strengthen the European Security and Defence Policy.
Euroopa Ülemkogu võttis vastu deklaratsiooni Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamisest.
According to the Estonian foreign minister, the declaration reinforces the necessity of EU-NATO co-operation and reciprocal support, indicates the need to create a new unified civil-military structure within the Council secretariat in order to better strategically plan operations and missions, and addresses concretely the capabilities of the European Union over the next few years.
Eesti välisministri sõnul kinnitatakse avalduses ELi ja NATO koostöö ja teineteise täiendamise vajalikkust, viidatakse vajadusele luua operatsioonide ja missioonide paremaks strateegiliseks planeerimiseks nõukogu sekretariaadis uus ühtne tsiviil-sõjaline struktuur ning käsitletakse konkreetselt Euroopa Liidu lähiaastate võimekuse ulatust.
While talking about European Neighbourhood Policy, the foreign policy leaders felt it was essential to advance Eastern Partnerships and proceed with co-operation with the Mediterranean Union.
Rääkides Euroopa Liidu naabruspoliitikast pidasid välispoliitikajuhid oluliseks nii idapartnerluse arendamist kui ka edasiliikumist Vahemere Liidu koostööga.
Honourable chairman,
Lugupeetav juhataja!
We will soon celebrate the 95th birthday of the Estonian state.
Tähistame peatselt Eesti riigi 95. sünnipäeva.
At the end of March the period of uninterrupted de facto independence will equal that which Estonia experienced before the war.
Märtsi lõpus on katkestuseta iseolemist ajaliselt sama kaua olnud kui enne sõda.
The foundations of our statehood are stronger and more secure today than 21 or even 74 years ago.
Meie riikluse alused on täna tugevamad ja kindlamad kui 21 või ka 74 aastat tagasi.
We have completed the stage of restoring our statehood.
Oleme läbinud omariikluse taastamise etapi.
The stage of re-integrating with Europe and the world.
Euroopasse ja maailma taaslõimumise etapi.
The Estonian Encyclopaedia of the interwar period states that diplomacy is a method of implementing a country’s foreign policy goals.
Ilmasõdadevahelise perioodi Eesti Entsüklopeedia kirjutab, et diplomaatia on riigi välispoliitiliste eesmärkide taotlemise meetod.
But foreign policy is also a reflection of domestic policy.
Välispoliitika on aga ka sisepoliitika peegeldus.
Foreign activities must serve the interests of Estonia’s people.
Välistegevus peab teenima Eesti inimeste huve.
The government’s goal is practical and people-centred foreign policy in our neighbourhood, in the world’s current and future power and economic centres, and in the important organisations to which we already belong.
Valitsuse eesmärk on sisuline ja inimkeskne välispoliitika meie naabruses, maailma praegustes ja tulevastes jõu- ja majanduskeskustes ning meile olulistes ühendustes, kuhu juba kuulume.
The focus of this speech is foreign policy that serves the people.
Ettekande keskmes on inimeste teenistuses olev välispoliitika.
Human rights and values are a constant theme in all areas of foreign policy, from security to European policy, from economics to consular issues.
Inimõigused ja väärtused on läbiv teema kõigis välispoliitilistes küsimustes, olgu selleks julgeolek või Euroopa-poliitika, majandus- või konsulaarvaldkond.
Improving and protecting the human rights situation has for 95 years been and will remain a matter of principle as well as a goal for Estonia.
Inimõiguste olukorra parandamine ja kaitse on Eestile juba 95 aastat olnud ja on edaspidigi põhimõtteline hoiak ning eesmärk.
Human rights are the cornerstone of peace, security, and sustainable development.
Inimõigused on rahu, julgeoleku ja kestliku arengu tagamise nurgakivi.
It’s a good example of how truly idealistic things are also pragmatic.
See on hea näide sellest, kuidas tõeliselt idealistlikud asjad on ka pragmaatilised.
Estonia is a global leader when it comes to personal, economic, and political freedoms.
Eesti on maailma tipus isiku-, majandus- ja poliitiliste vabaduste poolest.
We also enjoy widespread freedom of movement.
Naudime samuti ulatuslikku liikumisvabadust.
We would like to protect these rights at home and abroad.
Soovime neid õigusi kaitsta nii kodus kui ka kaugemal.
When these rights and freedoms are guaranteed for other peoples, we benefit as well.
Ka meie võidame, kui need vabadused ja õigused on tagatud teistele rahvastele.
It is important to emphasise that in contrast to simply doing whatever one pleases, true freedom comes with responsibilities.
Siinkohal on oluline rõhutada, et erinevalt omavolist on tõeline vabadus vastutustundlik.
As Lord Acton said, “Liberty is the right of being able to do what we ought”.
Nagu ütles lord Acton: „Vabadus on õigus teha, mida peaksime.“
We protect and want to expand the space in which rule of law and human rights are respected.
Kaitseme ja soovime laiendada õigusriiki ja inimõigusi austavat ruumi.
Estonia became a member of the UN Human Rights Council for the first time in history.
Eesti sai esimest korda ajaloos ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks.
The government’s priorities in the Human Rights Council are the rights of women and children, taking gender into account in conflict resolution, fighting impunity, and the rights of indigenous peoples.
Valitsuse prioriteedid inimõiguste nõukogus on naiste ja laste õigused, sooaspekti arvestamine konfliktilahenduses, võitlus karistamatuse vastu ja põlisrahvaste õigused.
We also give special attention to freedom of expression and internet freedom.
Erilist tähelepanu pöörame väljendus- ning internetivabadusele.
The Human Rights Council helps prevent and react to conflicts and widespread violations of human rights.
Inimõiguste nõukogu aitab kaasa konfliktide ja massiliste inimõiguste rikkumiste ennetusele ja neile reageerimisele.
This relates to our work supporting the International Criminal Court, whose Assembly of States Parties is led by an Estonian diplomat.
See haakub meie tegevusega Rahvusvahelise Kriminaalkohtu toetamisel, mille riikide assambleed juhib Eesti diplomaat.
We feel that the development of the Court is essential to help prevent the perpetration of serious crimes.
Peame kohtu arengut oluliseks, et aidata ennetada ränkade kuritegude toimepanemist.
Already 122 countries have joined the Rome Statute.
Rooma statuudiga on juba ühinenud 122 riiki.
We continue to encourage more countries to join.
Jätkame veenmistööd, et liitujaid lisanduks.
Only this will make it possible to avoid gross crimes against humanity and hold the perpetrators responsible.
Vaid see võimaldab suuri inimsusevastaseid kuritegusid ära hoida ning süüdlasi vastutusele võtta.
Internet freedom is important as the digital divide grows and authoritarian states seek opportunities to limit access to the internet.
Internetivabadus on oluline digitaalse lõhe kasvades ja ajal, kui autoritaarsed riigid otsivad võimalusi piirata ligipääsu internetile.
Our policy is to address internet freedom in the context of basic freedoms and human rights.
Meie poliitika on käsitleda internetivabadust põhivabaduste ja inimõiguste kaudu.
For the third year in a row, we ranked first in the world for internet freedom.
Oleme kolmandat aastat järjest maailmas esikohal internetivabaduse poolest.
For Estonia, it’s just as important to protect freedom of expression on the internet as it is to protect other fundamental rights and freedoms.
Eestile on sama oluline toetada väljendusvabadust internetis kui teisi põhiõiguste ja vabaduste kaitsega seotud tegevusi.
We belong to the Freedom Online Coalition, which Estonia will lead next year.
Kuulume internetivabaduse koalitsiooni, mida Eesti järgmisel aastal juhib.
At the conference of the International Telecommunications Union we were against greater regulation of the internet.
Olime Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu konverentsil interneti suurema reglementeerimise vastu.
The government will continue to work against internet censorship.
Valitsus jätkab edaspidigi tööd interneti tsenseerimise õigustamise vastu.
The other side of the internet freedom coin is cyber security.
Internetivabaduse mündi teine külg on küberjulgeolek.
This is an indivisible aspect of security.
See on julgeoleku lahutamatu osa.
It encompasses cyber protection and safety and the protection of vital information systems.
Sinna alla käivad veel küberkaitse ja -turvalisus ning elutähtsa teabetaristu kaitse.
All of this has a growing impact on our everyday lives, including in the physical world.
Sellel kõigel on kasvav mõju meie igapäevaelule ja seda ka füüsilises maailmas.
Potential cyber attacks are not limited to crippling websites.
Võimalikud küberrünnakud ei piirdu enam ainult veebilehtede halvamisega.
The world’s energy, water, transportation, and other strategic infrastructures widely depend on vulnerable technology.
Maailma energia-, vee-, transpordi ja muud strateegilised taristud sõltuvad ulatuslikult haavatavast tehnoloogiast.
The e-state and interconnectivity have been conscious choices.
E-riik ja võrgustumine on olnud teadlik valik.
But we must do more to come to terms with accompanying threats.
Samas peame enam panustama, et kaasnevate ohtudega toime tulla.
Therefore cyber security is a priority.
See tähendab, et küberjulgeolek on prioriteet.
More and more countries have begun to understand the importance of cyber security.
Järjest rohkem riike on hakanud mõistma küberjulgeoleku tähtsust.
An important development is the completion of the European Union cyber security strategy.
Oluline areng on Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia valmimine.
The work of NATO’s Cyber Defence Centre is also essential.
Samuti NATO Küberkaitsekeskuse töö.
The National Cyber Defence League has earned a lot of attention in the world as an example of a joint effort between the public and private sector.
Maailmas palju huvi tekitanud näide era- ja avaliku sektori ühistest pingutustest on Eesti Küberkaitseliit.
Estonia has become a modern security producer in the cyber field.
Eesti on kübervaldkonnas nüüdisaegne julgeolekutootja.
We have effectively – and with minimal expense – strengthened our security.
Oleme efektiivselt – see tähendab ka väikeste kulutusega – tugevdanud julgeolekut.
But the government also stresses the need to develop NATO’s conventional capabilities.
Aga valitsus rõhutab muidugi ka NATO konventsionaalse võimearenduse vajadust.
The war in Afghanistan is one example of how seemingly far-away events affect us.
Afganistani sõda omakorda on näide sellest, kuidas näiliselt kaugel toimuv meid mõjutab.
This is natural in the 21st century.
See on 21. sajandi maailmale iseloomulik.
Estonia is thankful to every soldier, civilian, and family that has sacrificed dearly in the name of Estonia’s security.
Eesti on tänulik igale sõdurile, tsiviilisikule ja nende peredele, kes Eesti julgeoleku nimel on palju ohverdanud.
The full transfer of security responsibility to the Afghan forces will happen in the middle of this year.
Täielik julgeolekuvastutuse üleandmine Afganistani julgeolekujõududele toimub selle aasta keskel.
Currently our 170-strong force remains in southern Afghanistan, where we have been successful alongside our British brothers in arms.
Praegu jätkame 170 kaitseväelasega Lõuna-Afganistanis, kus koostöö Suurbritannia vägedega on hästi sujunud.
NATO will continue its work in Afghanistan after 2014, leading an international training mission.
NATO jätkab Afganistanis ka pärast 2014. aastat, juhtides rahvusvahelist väljaõppemissiooni.
Estonia is also ready to help build up the rule of law.
Ka Eesti on valmis abistama õigusriigi ülesehitamisel.
We will significantly increase development co-operation support for Afghanistan.
Suurendame märkimisväärselt arengukoostöö toetust Afganistanile.
Our priorities are health care, education, good governance, and safety.
Meie prioriteetteemad selles valdkonnas on tervishoid, haridus, head valitsemistavad ja turvalisus.
This has been fruitful.
See tegevus on olnud tulemuslik.
For example, in Helmand Province about 80% of residents have access to free health care services.
Näiteks on Helmandis umbes 80 protsendil elanikest juurdepääs tasuta tervishoiuteenusele.
Our health expert’s task was to co-ordinate Estonian and international development co-operation projects, and to advise Helmand’s provincial government.
Meie tervishoiueksperdi koordineerida olid Eesti ja rahvusvahelised arengukoostööprojektid ning nõustada Helmandi provintsivalitsust.
The situation there has changed markedly compared to what it was years ago when we first went to Afghanistan.
Pilt on oluliselt erinev võrreldes sellega, kui me seal aastaid tagasi alustasime.
From the perspective of Afghanistan’s future, other countries in Central Asia also play a strategic role.
Afganistani-suunalise koostöö perspektiivist on ka Kesk-Aasia riigid strateegilisel kohal.
Thus far activities have focused mainly on transit but should be expanded.
Senine tegevus on keskendunud peamiselt transiidile, kuid vajaks laiendamist.
The broader Middle East and North Africa region is one of the primary sources of danger in the world.
Laiem Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkond on üks maailma peamisi ohuallikaid.
The region’s terrorist organisations are attempting to use the complicated situation to their advantage.
Piirkonna terroristlikud organisatsioonid üritavad keerulist olukorda enda kasuks pöörata.
Paradoxically, in this day and age it is necessary to act far from home in order to be safe at home.
Paradoksaalselt on tänapäeval vajalik tegutseda kodust kaugel, et kodus oleks turvaline elada.
For example, Estonia participates in the European Union anti-piracy operation Atalanta.
Eesti näiteks osaleb Euroopa Liidu piraatlusevastasel operatsioonil Atalanta.
We shall also participate in the EU’s training mission in Mali.
Kavas on ka osaleda Euroopa Liidu väljaõppemissioonil Malis.
All this has a practical link with Estonia.
Sellel kõigel on praktiline seos Eestiga.
It is important to us that in Mali, Afghanistan, and elsewhere extremists that threaten the peace and stability of the whole world do not come to power.
Meile on oluline, et Malis, Afganistanis ja mujal ei pääse kogu maailma rahu ja stabiilsust ohustavad äärmuslased võimule.
It’s important to us that Somali pirates don’t damage the world economy – and therefore also the Estonian economy – with their actions.
Meile on tähtis, et Somaalia piraadid ei kahjusta oma tegevusega maailma- ja ühtlasi Eesti majandust.
Returning to the topic of NATO, it is essential that the Alliance remains active.
Tulles tagasi NATO juurde, on oluline, et allianss on jätkuvalt aktiivne.
Particularly after the reduction of the Afghanistan mission.
Eriti pärast Afganistani missiooni kokkutõmbamist.
Estonia has directed and will continue to direct its allies’ attention to fundamental tasks like ensuring protection and deterrence in NATO’s territory.
Eesti on hoidnud ja hoiab ka edaspidi liitlaste tähelepanu põhiülesannetel, nagu NATO territooriumi kaitse ja heidutuse tagamine.
The reason is simple.
Põhjus on lihtne.
This is the greatest security guarantee for Estonia and our whole region.
Selline tegevus on Eestile ja kogu meie piirkonnale suurim julgeolekugarantii.
The last NATO summit confirmed these same principles.
Viimane NATO tippkohtumine kinnitas neid samu põhimõtteid.
One good example is the major NATO exercise Steadfast Jazz, which this year will be held in Poland and the Baltic states and will focus on practicing collective defence.
Hea näide on sel aastal Poolas ja Balti riikides toimuv NATO suurõppus Steadfast Jazz, mis keskendub kollektiivkaitse harjutamisele.
An important achievement from Estonia’s perspective is the decision to continue Baltic air policing indefinitely.
Oluline saavutus Eesti vaatevinklist oli otsus, et Balti õhuturve jätkub tähtajatu missioonina.
Thus far the air policing mission has been based in Lithuania.
Seni on õhuturbe missiooni baas olnud Leedus.
In two years Ämari air base will be fully operational.
Kahe aasta pärast saavutab Ämari lennuväli täieliku tegutsemisvalmiduse.
Estonia aims to get at least one air policing rotation per year based in Ämari in the future.
Eesti töötab selle nimel, et vähemalt üks õhuturbe rotatsioon igal aastal paikneb tulevikus Ämaril.
Logically, a mission that is in the interests of all three countries should use all the available opportunities.
On loogiline, et kolme riigi huvides toimuv missioon kasutab kõiki olemasolevaid võimalusi.
This is what Ämari has to offer for the security of Baltic airspace.
Ämari kasutuselevõtt Balti õhuturbe tagamisel just seda pakubki.
One of the goals of developing the base was the air policing mission.
Üks lennuvälja väljaehitamise eesmärk oligi rotatsioon.
Estonia recognises all the countries that have participated in air policing.
Eesti tunnustab kõiki riike, kes on õhuturbes osalenud.
A general lack of resources and the concept of smart defence assume more co-operation and the sharing of capabilities.
Ressursside üldine vähesus ja targa kaitse kontseptsioon eeldab rohkem koostööd ja võimete ühiskasutust.
For this reason, I would also like to emphasise the importance of defence spending.
Siinjuures on oluline toonitada kaitsekulutuste tähtsust.
Therefore the government maintains the position that Europe must contribute more to security.
Seega valitsus on jätkuvalt seisukohal, et Euroopa peab julgeolekusse rohkem panustama.
The USA cannot and should not carry the full responsibility and expense alone.
USA ei saa ega pea üksi kandma kogu vastutust ja kulukoormat.
Just as Germany cannot and should not carry Europe’s debt burden alone.
Täpselt nii nagu Saksamaa ei saa ega pea Euroopa võlakoormat üksi kandma.
The security of the Baltic Sea region is stable, but needs strengthening as a whole.
Läänemere piirkonna julgeolek on stabiilne, kuid vajab tervikuna tugevdamist.
“Nordic” is a stamp of quality in matters of economics and finances.
Põhjala on kvaliteetne kaubamärk majanduse ja rahanduse küsimustes.
The whole region must set the same security goals.
Peame kogu piirkonnas seadma sama julgeolekueesmärgi.
In the future, when their societies are ready for it, even as members.
Tulevikus ka liikmena, kui sealsed ühiskonnad selleks valmis on.
At any rate, we must strengthen NATO-centred co-operation in our region.
Igatahes peame tugevdama NATO-keskset koostööd meie regioonis.
The Nordic Battle Group is one way to intensify our defence co-operation even more.
Põhjala lahingugrupp on üks viis tihendada seda kaitsekoostööd veelgi.
Northern Europe is economically and financially strong.
Põhja-Euroopa on majanduslikult ja rahanduslikult tugev.
We are more competitive, stable, and growing faster than the rest of Europe.
Oleme konkurentsivõimelisemad, stabiilsemad ja kiirema kasvuga kui ülejäänud Euroopa.
However, everything is not ideal.
Aga see ei tähenda, et kõik on ideaalne.
Here in the Nordic region we’re doing better than most.
Meil siin Põhjalas läheb paremini kui mujal.