natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We would like to continue such co-operation, for example in East Asia, Latin America, India, and the Persian Gulf countries,” he added.
"Soovime taolist koostööd jätkata ka edaspidi, näiteks Ida-Aasia, Ladina-Ameerika, India ja Pärsia lahe äärsete riikide suunal," lisas ta.
Paet and Stubb both noted that Estonia and Finland’s economic relations are very close.
Paet ja Stubb märkisid, et Eesti ja Soome majandussuhted on väga tihedad.
Paet said that Finland is Estonia’s biggest trade partner.
Soome on välisminister Paeti sõnul Eesti suurim kaubanduspartner.
“Finland is our biggest import partner and second-biggest export partner.
"Soome on meie suurim importpartner ja suuruselt teine eksportpartner.
Finnish direct investments in Estonia have also grown,” he added.
Samuti on kasvanud Soome otseinvesteeringud Eestisse," lisas ta.
Trade with Finland made up 13.85% of Estonia’s total trade turnover.
Kaubavahetus Soomega moodustas Eesti kogukaubavahetusest 13,85%.
Paet talked about how Estonia highly values its defence and security policy-related co-operation with Finland.
Eesti hindab Paeti sõnul kõrgelt kaitse- ja julgeolekupoliitika alast koostööd Soomega.
“We are interested in intensifying cyber security co-operation and continuing to successfully work together within the EU Nordic Battle Group,” said the foreign minister.
"Oleme huvitatud küberkaitsekoostöö tihendamisest ning eduka ühistegevuse jätkumisest ELi Põhjala lahingugrupis," lausus välisminister.
He noted that the Estonia Embassy is the NATO contact embassy in Helsinki in 2011-2012.
Ta märkis, et Eesti saatkond on aastail 2011-2012 NATO kontaktsaatkond Helsingis.
Foreign Minister Paet also noted that Estonia plans to open two new honorary consulates in Finland this year, in Rovaniemi and Kuopio, which will bring the total number of Estonian honorary consulates in Finland to eight.
Veel märkis välisminister Paet, et Eestil on plaanis sel aastal avada kaks uut aukonsulaati Soomes - Rovaniemis ja Kuopios, mis tõstab Eesti aukonsulaatide koguarvu Soomes kaheksani.
Paet said that 2011 was a notable year for Estonia-Finland cultural co-operation.
Paeti sõnul oli 2011. aasta väga tähelepanuväärne ka Eesti-Soome kultuurikoostöös.
“Tallinn and Turku had fruitful co-operation as the European Capitals of Culture, and at last fall’s Helsinki Book Fair Estonia was the guest of honour,” said Foreign Minister Paet, listing some examples of the countries’ co-operation.
"Tallinn ja Turu tegid viljakat koostööd Euroopa kultuuripealinnadeks olemisel ning möödunud sügisel toimus Helsingi raamatumess, mille teemamaa oli Eesti," tõi välisminister Paet näiteid edukast koostööst.
Of European Union topics, the ministers discussed developments in the euro zone and recognised Serbia for achieving EU candidate country status.
Euroopa Liidu teemadest arutasid ministrid euroala arenguid ja tunnustasid Serbia EL kandidaatriigiks saamist.
Dear ladies and gentlemen!
Lugupeetud õppejõud ja üliõpilased,
Dear friends!
Lugupeetud kuulajad,
In order to revitalize the European economy, it is important that all member states follow the conditions prescribed for their fiscal policy in the Stability and Growth Pact.
See on Euroopa Liit, milles kehtivad ühed ja samad reeglid ja võimalused nii suurtele kui ka väikestele liikmesriikidele
Of the Acceding Countries, only Malta did better.
Meie praeguste kogemuste põhjal ei ole sarnane skepsis kuigivõrd põhjendatud.
Dear ladies and gentlemen!
Lugupeetud kuulajad,
Considering this, I find it particularly important to work upon the European Neighbourhood Policy.
Olles huvitatud Euroopa Liidu välistegevuse efektiivsuse tõusust jääb Eesti jätkuvalt väärtustama transatlantilist suhet USA’ga.
We have already established a cooperative relationship with Ukraine and Georgia.
Läänemereruumi keskkonnaprobleemide ja jätkusuutliku majandusarengu lahenduste väljatöötamisel on Venemaa kaasamine hädavajalik.
Our contribution could be particularly effective in the information and communications technologies sector, where Estonia has been especially successful.
Mainiksin siin vaid Euroopa Liidu eesmärki ühekordse kerega naftatankerite liikluse lõpetamiseks Läänemerel, mida on võimatu Venemaa koostööta saavutada.
Romania, as a neighbour of both Ukraine and Moldova, has vast experience in cooperating with these countries.
Tahaks siinkohal avaldada veendumust, et Eesti liitumisel Euroopa Liiduga Venemaa valmisolek taastada normaalne kaubandusrežiim Eestiga kasvab.
As to relations with Russia, the Brussels European Council reaffirmed the Union’s strong and genuine interest in an open, stable, and democratic Russia.
Liiati kujutab Euroopa Liit Venemaale väga olulist eksporditurgu, millest loobumist ei saa pidada tõenäoliseks.
The mutual relations should be developed further, on the basis of the Partnership and Cooperation Agreement and the so-called Four Common Spaces approach.
Seetõttu olen ka veendunud, et hetkel veel olemasolevad eriarvamused Venemaa ja Euroopa Liidu vahel Euroopa Liidu uute liikmete kohtlemise küsimuses lahenevad.
This has been one of the European Union’s basic principles, and must be maintained as such in the future.
Ühise Euroopa ehitamine on protsess mis loob meile arengueeliseid, mis jääksid Eestile üksinda olles kättesaamatuks.
Ambassador Margus Kolga, Member of the National Assembly of Kuwait, Ms. Safa Al-Hashem, Member of the National Assembly of Kuwait, Mr. Rakan Al-Nesef, Member of the Estonian Parliament Mart Nutt
Suursaadik Margus Kolga, Kuveidi parlamendisaadikud Safa Al-Hashem ja Rakan Al-Nesef ning Riigikogu liige Mart Nutt
Estonian delegation met on 18 March with Members of the National Assembly of Kuwait, Ms. Safa Al-Hashem and Mr. Rakan Al-Nesef.
Eesti delegatsioon kohtus 18. märtsil Kuveidis parlamendisaadikute Safa Al-Hashemi ja Rakan Al-Nesefiga.
The delegation also met with H.E. Nasser Al-Sabeeh, Aiistant Foreign Minister for Development and International.
Lisaks kohtuti Kuveidi Välisministeeriumi rahvusvahelise koostöö ja rahvusvahelise arengu aseministri Nasser Al-Sabeeh’ga.
The delegation met with the Director General of Global and Multilateral Affairs of the Ministry of Foreign Affairs, Ambassador Marco Balarezo and consulted with the Head of the European Union Delegation in Lima, Ambassador Diego Mellado.
Külastuse käigus kohtuti Peruu välisministeeriumi mitmepoolsete suhete ja rahvusvaheliste organisatsioonide asekantsleri suursaadik Marco Balarezoga ja konsulteeriti Euroopa Liidu esindajaga Peruus suursaadik Diego Melladoga.
In the Ministry of Foreign Affairs, Mr. Hanso introduced Estonia’s key positions in the United Nations Security Council campaign and explained its views on UN issues in general.
Välisministeeriumis tutvustas Hanso Eesti positsioone julgeolekunõukogu mittealalise liikme kampaanias ja selgitas Eesti seisukohti ÜROs.
This enhances international law and raises the legitimacy of the Council.
See tugevdab rahvusvahelist õigust, aga tõstab ühtlasi ka julgeolekunõukogu legitiimsust.
Estonia and Peru are both members of the UN pressure group ACT and therefore stand together for greater transparency of and wider inclusion in the Council.
Eesti ja Peruu on mõlemad ÜROs survegrupi ACT liikmed ning seisavad seeläbi julgeolekunõukogu suurema läbipaistvuse ja laiema kaasavuse eest.
Ambassador Balarezo was also interested in Estonia’s digital solutions.
Kohtumise teises pooles näitas suursaadik Balarezo huvi Eesti digilahenduste vastu.
Peru, like other countries of the region, is paying more attention to the comprehensive e-government solutions and has taken note of Estonia as one of the leaders in this area.
Peruu, nagu teisedki piirkonna riigid, on pööramas rohkem tähelepanu terviklikele e-riigi lahendustele ja Eesti on edukana selles valdkonnas neile silma jäänud.
The Ambassador suggested that cooperation between the two countries in the area of digital solutions could be closer and more effective.
Suursaadik avaldas arvamust, et kahe riigi vaheline koostöö digivaldkonnas võiks olla senisest tõhusam ja tihedam.
Tiina Intelmann and Queen Elizabeth II.
Tiina Intelmann ja kuninganna Elizabeth II.
Following the ceremony, Her Majesty the Queen and Ambassador Intelmann discussed bilateral relations between Estonia and the United Kingdom.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kõnelesid Tema Majesteet ja suursaadik Intelmann Eesti ning Ühendkuningriigi suhetest, mis on olnud ajalooliselt väga head.
The Ambassador congratulated the Queen on her 70th wedding anniversary.
Suursaadik õnnitles kuningannat ka hiljutise 70. pulma-aastapäeva puhul.
Queen Elizabeth II and Ambassador Intelmann also discussed defence cooperation between Estonia and the United Kingdom.
Kuninganna Elizabeth II ja suursaadik Intelmann kõnelesid kohtumisel Eesti ja Ühendkuningriigi kaitsekoostööst.
The Ambassador thanked Elizabeth for the United Kingdom’s contribution to the NATO’s Enhanced Forward Presence (eFP), which helps to ensure the security of the Baltic Sea region and has taken regional security to a new level.
„Tänasin kuningannat Ühendkuningriigi panuse eest NATO liitlaste suurendatud kohalolekusse (eFP), mis on meie julgeoleku tõstnud uuele tasemele ning aidanud oluliselt kaasa stabiilsuse tagamisele Läänemere piirkonnas,“ ütles suursaadik Londonis.
Queen Elizabeth II is the Colonel-in-Chief of the Royal Welsh Regiment, which is currently deployed in Estonia.
Suursaadiku sõnul on kuninganna Elizabeth II ka praegu Eestis teeniva kuningliku Walesi rügemendi patroon.
Official photo: https://flic.kr/s/aHsm9vBSWf
Ametlik foto: https://flic.kr/s/aHsm9vBSWf
Photos by Estonian Embassy in London: https://flic.kr/s/aHsmbwiePL
Lisaks pildid saatkonna fotogaleriis: https://flic.kr/s/aHsmbwiePL
Estonian Embassy in London
Eesti saatkond Londonis
On behalf of the Estonian Foreign Ministry, Foreign Minister Urmas Paet expressed condolences to the loved ones of Ronald Asmus.
Välisminister Urmas Paet avaldas välisministeeriumi nimel kaastunnet Ronald Asmuse lähedastele.
“Ronald Asmus made a great contribution to the exceptionally close ties between Estonia and the United States,” said Foreign Minister Paet.
„Ronald Asmus on andnud suure panuse Eesti ja Ameerika Ühendriikide erakordselt tihedatesse suhetesse,“ ütles välisminister Paet.
“The contribution made by Asmus in negotiations for the Baltic Charter and Estonia’s accession to NATO is invaluable,” he added.
„Asmuse panust Balti Harta läbirääkimistesse ja Eesti liitumisele NATOga on võimatu alahinnata,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet stated that Ronald Asmus originated the idea and was the head negotiator for the US-Baltic Charter.
Välisminister Paeti sõnul oli Ronald Asmus USA-Balti riikide harta idee looja ja pealäbirääkija.
Foreign Minister Urmas Paet and Finland’s Minister for Europe and Foreign Trade Alexander Stubb discussed further enlargement of the European Union, the state of the world’s economy and Russia’s accession to the World Trade Organization (WTO).
Välisminister Urmas Paet ning Soome väliskaubanduse ja Euroopa asjade minister Alexander Stubb rääkisid Euroopa Liidu edasisest laienemisest, olukorrast maailma majanduses ning Venemaa liitumisest Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO).
Paet said Estonia and Finland shared the same objectives in European Union affairs and that their positions largely overlapped.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eestil ja Soomel Euroopa Liidu küsimustes ühised eesmärgid ning paljuski kattuvad seisukohad.
“Together with Finland, we are contributing to the development of the Baltic Sea strategy and the digital market.
„Panustame ühes Soomega koostöösse näiteks Läänemere strateegia ning digitaalturu arendamisse.
We also consider it important that the EU’s internal market function better as a whole,“ Paet added.
Samuti peame tähtsaks ELi siseturu senisest paremat tervikuna toimimist,“ lisas Paet.
Stubb and Paet also discussed the world economy and developments related to the aid package for Greece.
Stubb ja Paet kõnelesid veel maailma majandusolukorrast ning Kreeka abipaketiga seonduvast.
Paet stressed the importance of all member states contributing to keep the Eurozone’s debt crisis from deepening and widening.
Välisminister Paet ütles, et Euroopa võlakriisi edasise süvenemise ja laienemise ärahoidmiseks on oluline kõikide liikmesriikide panus.
“To avoid further deepening of the crisis, strict financial and structural reforms must be carried out,” said Foreign Minister Paet.
„Kriisi edasise laienemise vältimiseks tuleb viia ellu rangeid rahanduslikke ja struktuurseid reforme,“ ütles Eesti välisminister.
The officials noted Estonia and Finland’s shared interests in foreign trade issues.
Ka väliskaubandusküsimustes on Eestil ja Soomel palju ühiseid huvisid.
“Estonia and Finland support Russia’s accession to the WTO as soon as possible.
„Eesti ja Soome toetavad Venemaa liitumist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTOga) nii pea kui võimalik.
Russia’s joining the WTO will give the business community greater sense of security in doing business,” he said.
Venemaa ühinemine WTOga annab ettevõtjatele äritegevusel rohkem kindlustunnet,” lisas Paet.
On the topic of further enlargement of the EU, Stubb and Paet said they agreed that the EU must support and assist European countries that have chosen the path of democracy and closer relations with the Community.
Euroopa Liidu edasisest laienemisest kõneldes olid Stubb ja Paet ühel meelel, et ELil tuleb toetada ja aidata neid Euroopa riike, kes on valinud demokraatia ja ühendusele lähenemise tee.
“The next country to join the EU after Croatia could be Iceland.
„Järgmine liituja võiks pärast Horvaatiat olla Island.
But further enlargement should take place in the Western Balkans, so accession talks with Serbia should begin,“ said Paet.
Kuid edasine laienemine peaks aset leidma Lääne-Balkanil, nii tuleb alustada liitumiskõnelusi Serbiaga,“ lausus välisminister Paet.
Minister Stubb also addressed a conference of the heads of Estonian foreign representations.
Soome väliskaubanduse ja Euroopa asjade minister Alexander Stubb esines täna ka Eesti välisesinduste juhtide konverentsil.
Recording of the press conference: /et/pressikonverentsid-ja-briifingud-2011
Pressikonverentsi lindistust saab kuulata siit: /et/pressikonverentsid-ja-briifingud-2011
Mikser welcomed the fact that cooperation between the two countries and the relations between the European Union and Armenia are becoming closer.
Mikser avaldas heameelt, et nii kahe riigi omavaheline koostöö kui ka Euroopa Liidu ja Armeenia vahelised suhted on tihenemas.
“The new government of Armenia has expressed a wish to cooperate more closely with the EU and there is still a lot of potential for the relations between our two countries,” Foreign Minister Mikser said.
„Armeenia uus valitsus on avaldanud soovi tugevamaks koostööks ELiga ning ka meie riikide koostöös on veel palju potentsiaali,“ sõnas välisminister Mikser.
Both foreign ministers agreed that the opportunities present by the EU-Armenia Comprehensive and Enhanced Partnership Agreement (CEPA) should be used to the full.
Välisministrid olid ühel nõul, et ELi ja Armeenia laiaulatuslikust ja laiendatud partnerluslepingust (CEPA) tulenevaid võimalusi tuleb võimalikult hästi ära kasutada.
Speaking about reforms, Mikser stressed the need to stay on course.
Reformidest rääkides rõhutas Mikser vajaduse püsida samal kursis.
“We commend Armenia for carrying out reforms aimed at strengthening democracy, including their fight against corruption, and we hope for a smooth continuation of this process,” Mikser said.
„Tunnustame Armeeniat demokraatia tugevdamisele suunatud reformide läbiviimise, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse eest ning loodame protsessi sujuvale jätkumisele,“ sõnas välisminister.
He reaffirmed Estonia’s readiness to share its experiences with enacting reforms.
Ta kinnitas üle Eesti valmiduse oma kogemusi reformide elluviimisel jagama.
“This year we are also celebrating the 10th anniversary of the Eastern Partnership which has always been and remains a priority for Estonia,” Mikser said.
„Sellel aastal tähistame ka idapartnerluse 10. aastapäeva, mis on alati olnud ja jääb Eesti prioriteediks,“ ütles Mikser.
Mikser highlighted Armenia’s notable progress in introducing e-governance.
Mikser märkis ära Armeenia märgatava edasimineku e-valitsemise juurutamise valdkonnas.
“Innovation and e-governance are the keywords when it comes to advancing cooperation between our governments as well as our IT companies,” the Estonian Foreign Minister said.
„Innovatsioon ja e-valitsemine on tugevad märksõnad nii meie valitsuste vahelise kui ka IT-firmade koostöö arendamise seisukohalt,“ sõnas ta.
The two sides also expressed the wish to increase trade, the scale of which has traditionally been small, but has recently shown signs of increasing.
Pooled avaldasid soovi ka kaubavahetuse suurendamiseks, mis on seni püsinud madalal tasemel, kuid viimastel paaril aastal hakanud näitama tõusu märke.
Photos: flic.kr/s/aHskNnvW14
Fotod: flic.kr/s/aHskNnvW14
He said that ambitious goals should be set to buoy Eastern Partners’ enthusiasm for reforming their countries and societies.
“ELil on ambitsioonikad plaanid ja oluline on nende elluviimisega edasi liikuda,” ütles ta.
Ministry of Foreign Affairs Communication Department
välisministeeriumi avalike suhete osakond
Today, Foreign Minister Sven Mikser met with the Chairman of the Parliament of Georgia Irakli Kobakhidze to reaffirm Estonia’s continuing support for Georgia on its path towards the EU and NATO.
Välisminister Sven Mikser kohtus täna Gruusia parlamendi spiikri Irakli Kobakhidzega, kellele ta kinnitas Eesti jätkuvat toetust Gruusia Euroopa Liidu ja NATO suunalisele integratsioonile.
“The friendship between our countries remains strong.
„Sõprus meie kahe riigi vahel püsib tugevana.
We enjoy excellent cooperation in the fields of defence, education, ICT and culture.
Meil on juba suurepärane koostöö kaitse-, hariduse- ja IKT valdkondades, samuti kultuuriküsimustes.
We should also find more opportunities to make fuller use of the potential of our economic relations,” Mikser said.
Peame leidma võimalusi ka majandussuhete potentsiaali paremaks ära kasutamiseks,“ sõnas välisminister Mikser.
Mikser reaffirmed Estonia’s continuing support for Georgia’s Euro-Atlantic integration.
Mikser kinnitas Eesti jätkuvat toetust Gruusia euroatlandilisele integratsioonile.
It is important to keep following this path and continue with reforms,” Mikser added.
Oluline on seda suunda hoida ja reformidega jätkata,“ sõnas välisminister.
In the light of recent presidential elections Mikser emphasised the importance of a more balanced political environment and referred to the shortcomings pointed out by the international election observation mission.
Novembris Gruusias toimunud presidendivalimiste valguses rõhutas aga Mikser tasakaalukama poliitilise keskkonna tekkimise olulisust ja rahvusvahelise vaatlusmissiooni poolt viidatud vajakajäämistega tegelemise vajadust.
“We will not abandon our position that Abkhazia and South Ossetia are integral parts of Georgia and we will continue to raise this issue on international stage,“ Mikser said.
„Me ei tagane sellest, et Abhaasia ja Lõuna-Osseetia on Gruusia lahutamatud osad ning jätkame selle küsimuse tõstatamist rahvusvahelisel tasandil,“ sõnas Mikser.
The situation in the Azov Sea was also discussed and both parties condemned Russia’s actions.
Kohtumisel räägiti ka Aasovi merel toimuvast, mille puhul mõistsid pooled Venemaa käitumise üheselt hukka.
Mikser and Kobakhidze also discussed the importance of strategic communication and the upcoming 10th anniversary of the Eastern Partnership.
Lisaks rääkisid välisminister Mikser ja spiiker Kobakhidze strateegilise kommunikatsiooni olulisusest ja idapartnerluse lähenevast 10. aastapäevast.
Foreign Minister Sven Mikser affirmed at a meeting of the development cooperation ministers of the European Union Foreign Affairs Council in Brussels that to increase resilience to humanitarian crises it is important to see to it that humanitarian aid, development cooperation and security measures work together.
Välisminister Sven Mikser kinnitas Brüsselis toimunud Euroopa Liidu välisasjade nõukogu arenguministrite kohtumisel, et humanitaarkriisidele vastupanuvõime tõstmiseks on oluline tagada humanitaarabi, arengukoostöö ja julgeolekumeetmete koostoimimine.
During the discussion on humanitarian crises, Mikser emphasised that the current risk of famine in Yemen, Somalia, South Sudan, and northeastern Nigeria could evolve into the biggest humanitarian crisis in the history of the UN.
Humanitaarkriiside arutelul rõhutas Mikser, et praegune näljahäda oht Jeemenis, Somaalias, Lõuna-Sudaanis ja Kirde-Nigeerias võib kujuneda maailma suurimaks humanitaarkriisiks ÜRO ajaloos.
"To avoid such crisis, the EU must act together and fulfil the promises made at donor conferences," Mikser said.
„Selle vältimiseks peab EL tegutsema ühiselt ning tuleb täita doonorkonverentsidel antud lubadusi,“ ütles ta.
According to Mikser it is extremely important to enforce international humanitarian law in situations of crisis.
Mikseri sõnul on kriisisituatsioonides rahvusvahelise humanitaarõiguse kehtestamine äärmiselt oluline.
The ministers also discussed the implementation of the 2030 Agenda for Sustainable Development approved by the UN General Assembly in 2015, which contains 17 goals of sustainable development in the field of social, economic and environmental issues.
Kohtumisel arutasid ministrid ka 2015. aasta sügisel ÜRO peaassambleel heaks kiidetud tegevuskava 2030 rakendamist, mis sisaldab 17 kestliku arengu eesmärki sotsiaal-, majandus- ja keskkonnavaldkonnas.
“The EU as one of the spokespeople of the 2030 Agenda for Sustainable Development must contribute seriously and visibly towards achieving the goals of sustainable development," the Foreign Minister emphasised.
„EL kui tegevuskava 2030 üks eestkõnelejaid peab ise tõsiseltvõetavalt ja nähtavalt kestliku arengu eesmärkide saavutamisse panustama,“ rõhutas välisminister.
He added that it is important that every country took on the responsibility to achieving the goals.
Mikseri sõnul on oluline, et iga riik kannab ise vastutust eesmärkide saavutamise eest.
The ministers also discussed the framework for relations between the EU and African, Caribbean, and Pacific (ACP) countries after 2020 when the so-called Cotonou Agreement expires.
Ühtlasi arutasid ministrid ELi suhete raamistiku üle Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega pärast aastat 2020, mil lõpeb praegu kehtiv koostöölepe, niinimetatud Cotonou leping.
The Estonian Foreign Minister called on his colleagues to active cooperation and willingness to compromise, which would enable to form a joint EU standpoint regarding future relations with ACP countries in time.
Eesti välisminister kutsus kolleege üles aktiivsele koostööle ja kompromissivalmidusele, mis võimaldaks õigeaegselt kujundada Euroopa Liidu ühine seisukoht tulevikusuhete kohta AKV riikidega.
The ministers approved the new European Consensus on Development, which stipulates the EU's and member states' joint priorities in development cooperation until 2030.
Kohtumisel andsid ministrid heakskiidu uue Euroopa arengukonsensuse tekstile, mis määrab ELi ja liikmesriikide ühised prioriteedid arengukoostöös aastani 2030.
In addition, Mikser met with Belgium's Minister of Development Cooperation, Alexander De Croo.
Lisaks kohtus välisminister Belgia arengukoostööministri Alexander De Crooga.
Mikser pointed out that digital solutions are very important during the Estonian Presidency both in the EU's internal and external dimension and that Belgium is an important supporter of Estonia in both regards.
Mikseri tõi välja, et digitaalsed lahendused on Eesti eesistumise ajal olulised nii EL sise- kui välismõõtmes ning mõlemas on Belgia Eestile oluliseks mõttekaaslaseks.
In the conversation that followed, Lepik stressed the traditionally close relations between the two countries.
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses arutati Eestile ja alliansile olulisi teemasid.
Trump praised Estonia’s contribution in the war against terrorism, including in Afghanistan and Iraq.
Küberkaitsest rääkides tänas peasekretär Tallinnas paiknevat küberkaitsekeskust hea töö eest.