natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Energy security and battling climate change continue to be important goals.
„Energiajulgeolek ja kliimamuutustega võitlemine on jätkuvalt oluline siht.
Taking into account the explosively growing interest towards peaceful uses of nuclear energy, Estonia supports the establishment of a Low Enriched Uranium bank under the control of the IAEA,” he asserted.
Et tagada tuumaenergia kasutamine vaid rahuotstarbeliselt, toetab Eesti madala rikastusastmega uraani osas energiapanga loomist Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri IAEA kontrolli all,“ sõnas ta.
At the Review Conference on the Nuclear Non-Proliferation Treaty that began this week, the primary topics that will be addressed are practical measures for nuclear disarmament; nuclear non-proliferation, including the promoting and strengthening of safeguards; measures to advance the peaceful use of nuclear energy; regional issues, such as the creation of a nuclear arms-free zone; measures to address withdrawal from the Treaty; the universality of the Treaty; and promoting disarmament education in the world.
Käesoleval nädalal alanud tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsil leiavad peamiselt käsitlemist tuumadesarmeerimise praktilised meetmed, tuumarelva leviku tõkestamise piiramine, sealhulgas julgeolekumeetmete tugevdamine ja edendamine, rahuotstarbelise tuumaenergeetika arendamine, regionaalsed küsimused nagu tuumarelvavabade tsoonide loomine, lepingust väljaastumise küsimus, lepingu universaalsus ning desarmeerimise alase hariduse arendamine maailmas.
Within the framework of the NPT Review Conference, Foreign Minister Paet will meet with executive secretary of the Preparatory Commission for the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization (CTBTO) Tibor Toth and Australian Foreign Minister Stephen Smith.
Välisminister Paet kohtub tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsi raames New Yorgis ka Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) täitevsekretäri Tibor Tothiga.
On Friday Paet will meet in Washington with World Bank director Robert Zoellick.
Reedel kohtub Paet Washingtonis Maailmapanga juhi Robert Zoellickiga.
Russian Foreign Minister Sergei Lavrov’s statement in Paris, October 11, on the Russian-speaking minority being deprived of the primary democratic rights is inaccurate.
Vene välisministri Sergei Lavrovi 11. oktoobril Pariisis tehtud avaldus Eestis vene vähemuste peamistest demokraatlikest õigustest ilma jätmise kohta on ekslik.
Estonian legislation gives opportunity to get education in a minority language.
Eesti seadusandlus annab võimaluse omandada haridus vähemuskeeles.
During the 2004/2005 school year there were 63 Russian language secondary schools, 14 basic schools and 4 kindergartens as well as 21 Russian departments at dual language schools.
2004/2005. õppeaastal oli vene keel õppekeeleks 63 gümnaasiumis, 14 põhikoolis ja 4 lasteaed-algkoolis ning 21 vene osakonnas kahe õppekeelega koolides.
42,530 students studied at Russian language schools, making up 23% of the total number of students in Estonia.
Vene õppekeelega üldhariduskoolides õppis 42 530 õppurit, mis moodustab 23% kogu Eesti õpilaste arvust.
Estonian education system is unique because teaching in an other language than state language is a part of the national education system and thus, financed by the state.
Eesti haridussüsteem on maailmas omanäoline, kuna mitteriigikeelne õpe on osa riiklikust haridussüsteemist ning riigi poolt rahastatav.
Also, non-citizens are not deprived of the opportunity to vote at local elections.
Samuti ei ole mittekodanikud ega teiste riikide kodanikud ilma jäetud võimalusest hääletada kohalikel valimistel.
Any Estonian resident 18 years old on the election day, regardless of citizenship, who has permanently lived in Estonia for five years has the right to vote at the local elections.
Kõigil Eesti elanikel, olenemata kodakondsusest, kes on valimiste päevaks 18 aastat vanad ja Eestis alaliselt elanud viis aastat on õigus kohalikel valimistel hääletada.
In the current local elections, 167,847 third country nationals and individuals of undetermined citizenship, are registered to vote, and are expected to come to the polls on 16 October, election day.
Käesolevate kohalike valimiste nimekirjadesse on kantud 167 847 kolmanda riigi kodanikku või määratlemata kodakondsusega isikut, keda oodatakse 16. oktoobril valima.
This forms 16% of the total number of voters.
See moodustab valimisõiguslike isikute üldarvust 16%.
Estonia is one of the few European states, which gives permanent residents, regardless of citizenship, an opportunity to vote at the local elections.
Ühena vähestest Euroopa riikidest annab Eesti teiste riikide kodanikele õiguse hääletada kohalikel valimistel.
The Estonian Foreign Ministry is supporting the population census in Afghanistan with 500,000 kroons, by way of the United Nations Population Fund (UNFPA).
Välisministeerium toetab ÜRO Rahvastikufondi kaudu Afganistani rahvaloendust 500 000 krooniga.
According to Foreign Minister Urmas Paet, it is necessary for Afghanistan to have data on the size and concentration of the population in order to reconstruct the nation.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani ülesehituse seisukohalt riigi jaoks tähtis saada ülevaade elanike arvust ning rahvastiku paiknemisest.
“The lack of information has hindered Afghanistan from establishing what is actually needed,” said Paet.
„Infopuudus on takistanud Afganistani tegelike vajaduste kaardistamist,” ütles Paet.
The foreign minister added that the existence of data would simplify the creation of policies and aid programmes to support the development of Afghanistan.
Välisminister lisas, et andmete olemasolu kergendaks Afganistani arengut toetavate poliitikate ja abiprogrammide koostamist.
The UN Population Fund will help the Afghan government carry out a census this year.
ÜRO Rahvastikufond (UNFPA) aitab Afganistani valitsusel käesoleval aastal läbi viia rahvaloenduse.
The Afghanistan statistics office will supervise and carry out the census.
Rahvaloendust juhib ja viib ellu Afganistani statistikaamet.
A vital component of the UNFPA project is improving the administrative capabilities of Afghanistan’s national statistics system, by training officials, compiling instruction manuals and databases, etc.
ÜRO Rahvastikufondi projekti üks olulisi komponente on Afganistani riikliku statistikasüsteemi haldussuutlikuse tõstmine – ametnike koolitamine, juhendmaterjalide ning andmebaaside koostamine jne.
The last census taken in Afghanistan, which occurred in 1979, was incomplete and yielded no official results.
Viimane rahvaloendus toimus Afganistanis osaliselt, ilma korrektse lõpptulemuseta 1979. aastal.
Currently the nation has no proper population database, and it lacks exact information about the size, composition, and concentration of the population.
Hetkel ei ole riigil korralikku rahvastiku andmebaasi, puudub täpne informatsioon elanikkonna arvust, koosseisust ja paiknemisest.
This July’s Foreign Affairs Council drew up a framework policy for supporting Burma’s social and economic development.
„Seetõttu toetab Eesti reformikogemuse kasutamise selget väljatoomist Euroopa Liidu uues arengukoostööpoliitikas,“ märkis ta.
The Foreign Ministry donated €100,000 to the UN Refugee Agency (UNCHR) and another €100,000 to the UN Children’s Fund (UNICEF) to alleviate the humanitarian crisis in Ukraine.
Välisministeerium annetas 100 000 eurot ÜRO pagulaste ülemvoliniku ametile (UNCHR) ja 100 000 eurot ÜRO Lastefondile (UNICEF) selleks, et leevendada humanitaarkriisi Ukrainas.
The named donations will be used to provide shelter and basic necessities and to fund projects in the field of education, child protection and health care.
Konkreetsed annetused on suunatud haridusprojektidele ning varjupaiga ja esmatarbevahendite leidmiseks abivajajatele, lisaks ka lastekaitse ja tervishoiu alastele projektidele.
“More than three years of conflict in eastern Ukraine have caused a humanitarian crisis and the response to the crisis is still underfunded,” Mikser said.
„Üle kolme aasta kestnud konflikt Ida-Ukrainas on põhjustanud humanitaarkriisi, mille leevendamiseks mõeldud abi on kahjuks jätkuvalt alarahastatud,“ ütles Mikser.
From 2014 to 2017, Estonia has provided €6.7 million of support to Ukraine.
Eesti toetus Ukrainale vahemikus 2014-2017 ulatub 6,7 miljoni euroni.
The Foreign Ministry’s donations are granted from humanitarian aid and development cooperation funds.
Välisministeeriumi toetus on eraldatud humanitaarabi ja arengukoostöö vahenditest.
“The agreement between Serbia and Kosovo regarding the northern part of Kosovo is vital to the future stability of the region,” Foreign Minister Urmas Paet said in Luxembourg today at the meeting of the European Union ministers of foreign and European affairs.
„Kokkulepe Serbia ja Kosovo vahel Kosovo põhjaosa küsimuses on piirkonna tuleviku stabiilsuse seisukohalt elutähtis,“ ütles välisminister Urmas Paet täna Luksemburgis Euroopa Liidu välis- ja Euroopa-asjade ministrite kohtumisel.
Estonia would like for a date to be set to begin European Union accession negotiations with Serbia.
Eesti soovib Euroopa Liiduga liitumiskõneluste alustamise kuupäeva määramist Serbiale.
Paet said that the agreement achieved on Friday in the dialogue between Belgrade and Pristina creates a foundation for them to progress in their European Union integration, though now it is equally important for the agreement on normalising relations to be implemented by the governments.
Paeti sõnul on reedel saavutatud kokkulepe Belgradi ja Priština vahelises dialoogis aluseks nende edasiminekul Euroopa Liiduga lõimumises ning nüüd on sama oluline suhete normaliseerimist reguleeriva kokkuleppe rakendamine valitsuste poolt.
“This requires the government of Kosovo to have a dialogue with the Serbian population there,” Paet explained.
„See nõuab Kosovo valitsuselt dialoogi sealse serblaste kogukonnaga,“ selgitas Paet.
“Reaching an agreement required willingness to compromise and difficult decisions from both sides, and we hope that their dialogue has been an important step in developing good-neighbourly relations,” he added.
„Kokkuleppele jõudmine nõudis kompromissivalmidust ja raskeid otsuseid mõlemalt poolelt ning loodame, et nende omavaheline dialoog on olnud oluline samm edasi heanaaberlike suhete arendamisel,“ lisas ta.
“Considering the agreement reached on the topic of northern Kosovo, and based on the European Commission report on Kosovo, we find that negotiations should begin to conclude a stabilisation and association agreement with Kosovo,” Paet noted.
„Arvestades saavutatud kokkulepet Põhja-Kosovo osas ning tuginedes Euroopa Komisjoni raportile Kosovo kohta leiame, et tuleks alustada läbirääkimisi stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Kosovoga,“ märkis Paet.
“We would also like for a date to be set for the start of European Union accession negotiations with Serbia,” he stated.
„Samuti soovime kuupäeva määramist Euroopa Liiduga ühinemiskõneluste alustamiseks Serbiaga,“ lausus ta.
The Estonian foreign minister said that Estonia would like for European Union accession negotiations to also be started with Macedonia.
Eesti välisminister ütles, et Eesti soovib Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste alustamist ka Makedooniaga.
Paet said that, like the European Commission report on Macedonia, we feel that aside from some problematic areas progress has generally been made, which in Estonia’s opinion is reason enough to begin accession negotiations.
Paeti sõnul leiame sarnaselt Euroopa Komisjoni raportile Makedoonia kohta, et mõningate mureküsimuste kõrval on üldjoontes toimunud edasiminek, mis on Eesti meelest piisav liitumisläbirääkimiste alustamiseks.
“Starting negotiations would give Macedonia a clear signal that their efforts to join the European Union are carrying them forward and inspire them to resolve the remaining issues,” Paet stated.
„Läbirääkimistega alustamine annaks Makedooniale selge signaali, et nende püüdlused Euroopa Liiduga ühinemiseks viivad neid reaalselt edasi ning innustavad veel ülesjäänud probleeme lahendama,“ lausus Paet.
* Former Yugoslav Republic of Macedonia
* Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik
The Estonian Foreign Ministry donated 200,000 kroons to the UN Voluntary Trust Fund for Assistance in Mine Action.
Eesti välisministeerium panustas ÜRO miinitegevuse vabatahtlikusse Afganistani demineerimise sihtfondi 200 000 krooniga.
The sum was allocated from the Foreign Ministry’s budget for membership fees in international organisations.
Summa tuleb välisministeeriumi eelarves rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksuks ettenähtud vahenditest.
“Afghanistan is one of the most mine-damaged countries in the world,” said Foreign Minister Urmas Paet.
„Afganistan on maailmas üks enim miinidest kahjustatud riike,” sõnas välisminister Urmas Paet.
“By donating to the demining efforts, Estonia is supporting the restoration of a normal and safe living environment,” he added.
„Toetades maamiinide hävitamist annab Eesti panuse normaalse ja ohutu elukeskkonna taastamisse,” lisas ta.
An estimated 700 million square meters of ground in Afghanistan are covered by mines and other undetonated explosives.
Hinnanguliselt 700 miljonit ruutmeetrit Afganistani pinnast on kaetud miinide ja teiste plahvatamata lõhkekehadega.
In accordance with the Ottawa Convention, which forbids the use, storage, production and passing on of infantry mines and requires their destruction, Afghanistan must clear its mine fields by 2013.
Vastavalt jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist keelustavale ning nende hävitamist nõudvale Ottawa konventsioonile peab Afganistan oma miiniväljad puhastama 2013. aastaks.
Estonia has actively contributed to Ottawa Convention efforts in recent years.
Eesti on viimastel aastatel aktiivselt panustanud Ottawa konventsiooniga seotud tegevustesse.
From 2003-2007, an Estonian rescue team worked to clear mine fields in Afghanistan.
2003-2007 tegutses Afganistanis Eesti päästemeeskond, kelle ülesandeks oli miiniväljade puhastamine.
In 2006 Estonia was a co-reviewer on the Ottawa Convention’s stockpile destruction committee, and in 2007 Estonia served as co-chairman of the same committee.
2006. aastal oli Eesti Ottawa konventsiooni varude hävitamise komitee kaasaruandja ning 2007. aastal sama komitee kaaseesistuja.
The number of internally displaced persons in Syria has risen to two million.
„Oleme valmis toetama ÜRO edasist kohalolekut Süürias, mis aitaks kaasa rahumeelsele üleminekule riigis,“ lisas ta.
pressiteated@mfa.ee
pressitalitus@mfa.ee
It is once again time for all those interested in Estonia to participate in the Estonian Foreign Ministry’s Estonia-themed trivia quiz “Estonia Quiz 2009”.
Kõigil huvilistel on taas võimalik osa võtta välismaalastele suunatud Eesti-teemalisest viktoriinist „Estonian Quiz 2009”.
The goal of the quiz is to introduce Estonia to citizens of other countries by offering participants new and interesting facts in an effort to motivate them to do further research into Estonia or even visit the country.
Viktoriini eesmärk on tutvustada välisriikide kodanikele Eestit, pakkuda osalejatele uusi ja huvitavaid teadmisi ning anda neile ajend Eesti kohta rohkem infot otsida ja Eestit külastada.
Quiz participants are aided in finding the correct answers by the useful links provided on the quiz website, which point quiz-takers toward essential information.
Viktoriinis osalejaid aitavad õigete vastuste leidmisel viktoriini veebilehele lisatud kasulikud lingid, mis juhatavad erinevaid teemasid puudutava informatsiooni juurde.
All participants that answer all twelve questions correctly will be entered to win the grand prize – a trip for two to Estonia.
Kõigile küsimustele õigesti vastanute vahel loositakse välja peaauhind - reis kahele Eestisse.
The trip includes airfare, lodging in the best hotels, dinner in luxurious restaurants, and various tours and excursions.
Reis sisaldab lennupileteid, ööbimist parimates hotellides, õhtusööke luksuslikes restoranides ja ekskursioone.
All the other participants will be entered to win holiday packets in Estonia.
Kõigi teiste osalejate vahel loositakse välja puhkusepaketid Eestis.
The prizes are made possible by the support of various Estonian businesses and establishments.
Auhindade välja panemist toetavad erinevad Eesti ettevõtted ja asutused.
This year’s winner also will also have a wonderful opportunity to attend this summer’s Song and Dance Festival.
Tänavustel võitjatel on suurepärane võimalus osa saada ka suvisest laulu- ja tantsupeost.
The quiz can be taken in either English or Russian and the quiz will be up until 31 May 2009.
Viktoriini küsimustele on võimalik vastata nii inglise kui vene keeles ja viktoriin on avatud 31. maini 2009.
It can be found at the address http://quiz.mfa.ee/.
Viktoriini leiab aadressilt: http://quiz.mfa.ee/.
This is the fourteenth web-based quiz organised by the Ministry of Foreign Affairs.
Välisministeerium korraldab veebipõhist Eestit tutvustavat viktoriini juba neljateistkümnendat korda.
Over the years, interest in these quizzes has grown steadily.
Aastate jooksul on huvi välisministeeriumi Eesti-teemalise viktoriin vastu pidevalt kasvanud.
Last year 4 788 people from 81 different countries participated in the quiz.
Eelmisel aastal võttis viktoriinist osa 4788 inimest 81 eri riigist.
The grand prizes went to winners in France and Moldova.
Peaauhinnad läksid Prantsusmaale ja Moldovasse.
Estonia was among the nations that initiated the formulation of the Council of Europe’s Convention on Cybercrime and its additional protocols, which came into force in 2004.
Eesti oli 2004. aastal jõustunud konventsiooni ja selle lisaprotokolli väljatöötamist algatanud riikide hulgas.
According to Foreign Minister Urmas Paet, abuse of cyberspace is a global problem and international co-operation is of vital importance for ensuring cyber security.
Küberruumi kuritarvitamine on välisminister Urmas Paeti sõnul üleilmne probleem ning küberjulgeoleku kindlustamiseks on võtmetähtsusega rahvusvaheline koostöö.
“Currently the only functioning international instrument for preventing cybercrimes is the Council of Europe’s Convention on Cybercrime.
„Praegu on ainsaks toimivaks rahvusvaheliseks instrumendiks küberkuritegude ennetamisel ja tõkestamisel Euroopa Nõukogu arvutikuritegevusvastane konventsioon.
The global spread of the Convention on Cybercrime and the implementation of its principles is important to us, which is why we support the activity of the Council of Europe,” said Paet.
Arvutikuritegevusvastase konventsiooni üleilmne levik ja selle põhimõtete rakendamine on meile oluline, mistõttu toetamegi Euroopa Nõukogu tegevust,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet stated that in order to fight against cybercrime we need for the international understanding of the problem to be as unified as possible, and countries need to be ready to fight against cybercrime.
Välisminister Paeti sõnul on küberkuritegevusega võitlemisel vajalik võimalikult ühene rahvusvaheline arusaam probleemist ning valmisolek sellega võidelda.
“The Council of Europe’s convention allows countries to join that are not members of the organisation, and some countries have already taken advantage of this opportunity.
„Euroopa Nõukogu konventsioon on avatud liitumiseks ka nendele riikidele, kes ei ole organisatsiooni liikmed ning osa neist on seda võimalust ka kasutanud.
However, this group of countries should become much larger,” he added.
Samas peaks see riikide arv veel oluliselt suurenema,“ lisas ta.
The Foreign Ministry is supporting the Council of Europe’s Project on Cybercrime with 10 000 Euros.
Välisministeerium toetab Euroopa Nõukogu küberkuritegevusevastast projekti 10 000 euroga.
The project to fight cybercrime was approved by the Committee of Ministers of the Council of Europe in 2006.
Projekti algatamise kiitis Euroopa Nõukogu ministrite komitee heaks 2006. aastal.
The project has three main purposes: to help countries prepare regulations based on the convention, provide aid to countries in strengthening their legal systems for the fight against cybercrime, and develop the capabilities of those working in law for international communication during both everyday and crisis situations.
Projektil on kolm peamist tegevussuunda - riikidele abi osutamine konventsioonile tuginevate õigusaktide ettevalmistamisel, abi osutamine riikide õigussüsteemi tugevdamiseks küberkuritegevuse vastu võitlemisel ning õigustöötajate võimete arendamine rahvusvahelisel suhtlemisel nii tava- kui ka kriisiolukordades.
Estonia is among the countries that initiated the development of the convention, which came into force in 2004, and its additional protocols.
Eesti oli 2004. aastal jõustunud konventsiooni ja selle lisaprotokolli väljatöötamist algatanud riikide hulgas.
Today the convention has come into force in 32 countries.
Tänaseks on konventsioon jõustunud 32 riigi suhtes.
Estonia will also assume the presidency of the Council of the Baltic Sea States from 1 July.
Alates 1. juulist alustab Eesti ka Läänemeremaade Nõukogu eesistujana.
This makes 2014 the year of the Baltic Sea for Estonia and the website http://bsy.vm.ee/en has been set up for this purpose.
Seega on 2014. aasta Eestile Läänemere aasta ning sel eesmärgil toimib alates tänasest koduleht http://bsy.vm.ee.
Foreign Minister Urmas Paet said that cooperation between Baltic Sea States is important for Estonia in terms of both foreign and security policy and the economy.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Läänemere piirkonna riikide koostöö Eestile oluline nii välis- ja julgeolekupoliitiliselt kui ka majanduslikult.
“Our economy is and always will be most closely linked to the Baltic Sea States,” he said.
„Meie majandus on ja jääb enim seotuks just Läänemere piirkonna riikidega,“ märkis Paet.
Paet explained that new transport connections, energy and cyber issues are most important for Estonia in cooperation between Baltic Sea States.
Läänemereäärsete riikide koostöös peab Eesti Paeti sõnul oluliseks uusi transpordiühendusi, energiaküsimusi ja küberteemasid.
The trilateral joint environmental activities of Estonia, Finland and Russia will focus on the Gulf of Finland.
Eesti-Soome-Venemaa kolmepoolne keskkonnaalane ühistegevus keskendub Soome lahele.
Paet emphasised that Estonia is very interested in the success of regional cooperation and that holding several presidencies at the same time is a great opportunity for the country to coordinate activities more effectively.
Eesti on välisminister Paeti kinnitusel väga huvitatud piirkondliku koostöö edukusest ning mitmete eesistumiste üheaegsus annab Eestile hea võimaluse tegevuste paremaks koordineerimiseks.
“Different forms of cooperation have proven successful in the Baltic Sea Region for a couple of decades now and many activities have become well established,” he said.
„Erinevad Läänemere piirkonna koostöövormid on praeguseks toiminud paarkümmend aastat ning selle ajaga on mitmed tegevused kinnistunud,“ ütles Paet.
“However, time has moved on, and when we work together we get a better view of the problems that need to be resolved in the Baltic Sea Region.”
„Teisalt on aeg aga edasi läinud ning üheskoos nähakse Läänemere piirkonna lahendamist ootavaid probleeme senisest paremini,“ lausus Eesti välisminister.
Background:
Taustaks:
- Since 1992 Nordic-Baltic cooperation NB8 has brought together five Nordic and three Baltic countries to discuss both regional and international issues.
- Põhja- ja Baltimaade NB8 koostöö on alates 1992. aastast toonud kokku viis Põhjamaad ja kolm Baltimaad, et arutada nii regionaalsetel kui rahvusvahelistel teemadel.
A number of regular official and high-level meetings in various areas have become established over the years.
Aastate jooksul on välja kujunenud suur hulk regulaarseid ametkondlikke ja kõrgetasemelisi kohtumisi kõikvõimalikes valdkondades.
The last time Estonia headed NB8 cooperation was in 2008.
Viimati juhtis Eesti NB8 koostööd 2008. aastal.
- The governments and parliaments of Estonia, Latvia and Lithuania cooperate closely with one another.
- Eesti, Läti ja Leedu valitsused ning parlamendid teevad omavahel tihedat koostööd.