natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photos: https://flic.kr/s/aHsmE1zmbN
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmE1zmbN
Afghan President Hamid Karzai met with Estonian Foreign Minister Urmas Paet, Swedish Foreign Minister Carl Bildt, Finnish Foreign Minister Alexander Stubb, Norwegian Foreign Minister Jonas Gahr Støre, and representatives of Denmark and Iceland in The Hague.
Afganistani president Hamid Karzai kohtus Haagis Eesti välisministri Urmas Paeti, Rootsi välisministri Carl Bildti, Soome välisministri Alexander Stubbi, Norra välisministri Jonas Gahr Støre ning Taani ja Islandi esindajatega.
President Karzai thanked Estonia, Sweden, Finland, Norway, Denmark and Iceland for their contributions to developing Afghanistan and improving the security situation.
President Karzai tänas Eestit, Rootsit, Soomet, Norrat, Taanit ning Islandit panuse eest Afganistani arengusse ja julgeolekuolukorra parandamisse.
Karzai stated that Afghanistan still requires support for bettering the security situation as well as for the development of its police, education and health systems.
Karzai sõnul vajab Afganistan jätkuvalt toetust julgeolekuolukorra parandamiseks ning tuge politsei-, haridus- ja tervishoiusüsteemi arendamisel.
Karzai stated that it is essential that the upcoming presidential elections in Afghanistan are fair, democratic, and free of security problems.
Karzai sõnul on väga oluline, et eelseisvad presidendivalimised Afganistanis toimuksid ausalt, demokraatlikult ja julgeolekuprobleemideta.
Foreign Minister Paet said that Estonia will continue to contribute to Afghanistan’s security and reconstruction.
Välisminister Paeti sõnul jätkab Eesti panustamist Afganistani julgeolekusse ja ülesehitusse.
“We are focused on building up the health care system in Helmand Province,” he added.
"Oleme keskendunud Helmandi provintsi tervishoiusüsteemi ülesehitusse," lisas ta.
Paet stated that it is a positive sign that the Afghan authorities are taking charge in increasingly more regions and sectors in Afghanistan.
Paeti sõnul on positiivne, et järjest rohkemates Afganistani piirkondades ja valdkondades on liidriroll Afganistani võimude käes.
Karzai said that Afghanistan needs 400 000 of its own police officers and soldiers in order to ensure security.
Karzai sõnul vajab Afganistan 400 000 oma politseinikku ja sõjaväelast, et julgeolekut tagada.
Paet asserted that the international community needs to contribute more than before to police training, including the full staffing of the EU police mission.
Paeti sõnul tuleb rahvusvahelisel üldsusel senisest enam panustada politsei väljaõppele, sealhulgas tuleb täielikult komplekteerida ELi politseimissioon.
“Afghan police officers have a very difficult job.
"Afganistani politseinikud teevad väga rasket tööd.
Every day 4-6 Afghan police officers are killed.
Iga päev hukkub 4-6 Afganistani politseinikku.
They deserve our recognition, but they also require reform,” Paet added.
Seega väärivad nad tunnustust, aga vajavad ka reforme," lisas Paet.
President Karzai also emphasised progress in providing education for girls.
President Karzai rõhutas ka edasiminekut hariduse andmisel tütarlastele.
Foreign Minister Urmas Reinsalu spoke on the phone to his Ukrainian counterpart Pavlo Klimkin.
Välisminister Urmas Reinsalu vestles telefoni teel oma Ukraina kolleegi Pavlo Klimkiniga.
The foreign ministers discussed the situation in Ukraine and Reinsalu affirmed Estonia’s continued support for the country.
Välisministrid arutasid olukorda Ukrainas ning Reinsalu kinnitas Eesti toetuse jätkumist.
“Estonia’s support for Ukraine’s sovereignty and territorial integrity is unwavering and we will continue to advocate it,” the Foreign Minister said.
„Eesti toetus Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele on vankumatu ning jätkame selle eest seismist,“ kinnitas välisminister.
Reinsalu expressed regret that Russia’s actions have hindered the implementation of the Minsk agreements that are essential for the resolution of the conflict.
Reinsalu avaldas kahetsust, et Venemaa käitumine on takistanud konflikti lahendamiseks vajalikke Minski kokkulepete rakendamist.
In light of this, Reinsalu condemned the decision by Russia, made public last week, to expedite the application for Russian citizenship for the residents of the Donbas region in Ukraine.
Selles valguses mõistis Reinsalu hukka ka eelmisel nädalal teatavaks tulnud Venemaa otsuse, millega lihtsustatakse Vene kodakondsuse andmist Ukraina Donbassi elanikele.
“The decision of President Putin to offer Ukrainians living in the temporarily occupied areas of eastern Ukraine a chance to apply for an expedited Russian citizenship is regretful,” Foreign Minister Reinsalu stressed.
„President Putini otsus pakkuda Ida-Ukraina ajutiselt okupeeritud aladel elavatele ukrainlastele võimalust taotleda Vene kodakondsust kiirendatud korras on kahetsusväärne,“ rõhutas välisminister Reinsalu.
“This is another destabilising step from Russia that prevents the resolution of the conflict,” he added.
„Selle järjekordse destabiliseeriva sammuga takistab Venemaa konflikti lahendamist,“ lisas ta.
Foreign Minister Reinsalu assured his Ukrainian counterpart that Estonia continues to support the country’s EU and NATO ambitions, including the implementation of reforms.
Välisminister Reinsalu kinnitas oma kolleegile, et Eesti toetab jätkuvalt Ukrainat euro-atlantilise integratsiooni püüdlustes, sealhulgas reformide elluviimisel.
In the phone call, Foreign Minister Klimkin also offered his congratulations to the recently appointed Estonian Foreign Minister.
Välisminister Klimkin edastas kõne käigus oma õnnitlused äsja ametisse astunud Eesti välisministrile.
Foreign Minister Urmas Reinsalu today met with the Kentaro Sonoura, Special Advisor to the Prime Minister of Japan, reaffirming the good relations between the two states and discussing cooperation.
Välisminister Urmas Reinsalu kohtus täna Jaapani peaministri erinõuniku Kentaro Sonouraga, kellega kinnitati kahe riigi häid suhteid ning arutati koostööküsimusi.
“Japan is an important partner for Estonia; the contacts between our two countries have become closer in the past year and our relations are becoming stronger,” Foreign Minister Reinsalu said.
„Jaapan on Eesti jaoks oluline partner, kahe riigi suhted on viimase aasta jooksul süvenenud ja meie side tugevneb veelgi,“ sõnas välisminister Reinsalu.
“Cooperation on cyber issues is one of the most important aspects of our relations and we are happy that in 2018, Japan joined the NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence based in Tallinn,” Reinsalu said.
„Koostöö küberküsimustes on meie suhete üks olulisimaid suundi ja meil on äärmiselt hea meel, et 2018. aastal liitus Jaapan Tallinnas asuva NATO küberkaitsekoostöö keskusega,“ sõnas Reinsalu.
The meeting also touched upon cooperation in international organisations and Foreign Minister Reinsalu highlighted Estonia’s candidacy for a non-permanent seat at the UN Security Council.
Kohtumisel arutati ka koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides ning välisminister Reinsalu tõi esile Eesti kandidatuuri ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alalise liikme kohale.
The Foreign Minister reiterated his invitation to the Foreign Minister of Japan to visit Estonia.
Välisminister kordas üle kutse Jaapani välisministrile Eesti külastamiseks.
It would be the first visit to Estonia for a foreign minister of Japan.
Tegemist oleks Jaapani välisministri esimese visiidiga Eestisse.
Photos: https://flic.kr/s/aHsmDTjLs5
Pildid: https://flic.kr/s/aHsmDTjLs5
November 11, Foreign Minister Urmas Paet had a telephone conversation with Foreign Minister of the Russian Federation, Sergei Lavrov.
Reedel, 11. novembril rääkis välisminister Urmas Paet telefonitsi Vene Föderatsiooni välisministri Sergei Lavroviga.
Russian Foreign Minister Lavrov called to express his regrets in connection with the refusal to grant a visa to the Estonian Foreign Minister.
Venemaa välisminister Lavrov helistas, et avaldada kahetsust seoses Eesti välisministrile viisa mitteandmisega.
Foreign Minister Paet also expressed his regret over the given situation.
Välisminister Paet avaldas samuti kahetsust juhtunu üle.
“It is unfortunate that we lost a good opportunity to discuss important issues for the EU and Russia,” said Paet.
"Kahju, et läks kaduma hea võimalus Euroopa Liidule ja Venemaale oluliste küsimuste arutamiseks," nentis Paet.
“The inactivity of the Russian authorities is completely unacceptable,” emphasised Paet.
„Selline Vene ametivõimude tegevusetus on täiesti lubamatu,” rõhutas Paet.
Mikser expressed deep indignation over the news, saying: “The last appeals court hearing took place almost a year ago.
Välisminister avaldas laekunud infoga seoses sügavat nördimust: „Viimane apellatsioonikohtu istung toimus pea aasta tagasi.
The information about the judge's recusal, especially after such a long wait for a decision, is shocking.
Info kohtuniku taandumisest, eriti peale niivõrd pikka otsuse ootamist, on šokeeriv.
This sort of justice, where any expectation of reasonableness has been lost, is not appropriate for any country governed by the rule of law.”
Taoline kohtupidamine, kus igasugune mõistlikkus on minetatud, ei ole õigusriigile kohane,“ märkis Mikser.
He continued: “The situation, which has lasted four years, has been extraordinarily complicated for the detained and their families and has caused suffering.
„Neli aastat kestnud olukord on laevakaitsjatele ja nende lähedastele olnud erakordselt keeruline ning põhjustanud kannatusi.
This casts a shadow on formerly good Estonia-India relations.”
Samuti varjutab see tugevalt varasemalt häid Eesti ja India suhteid,“ lisas ta.
On Monday, Estonian Ambassador to India Riho Kruuv met India’s minister of state for external affairs, Mobashar Jawed Akbar, in New Delhi.
Esmaspäeval kohtus Eesti suursaadik Indias Riho Kruuv New Delhis India välisasjade riigiministri Mobashar Jawed Akbariga.
Kruuv expressed deep dissatisfaction over the latest delay and requested an explanation regarding the course of proceedings.
Kruuv väljendas sügavat pahameelt järjekordse viivituse üle ning küsis selgitusi menetluse jätkumise kohta.
The Estonian Ministry of Foreign Affairs also notified the Indian Ministry of External Affairs of its desire for a telephone call between the ministers.
Eesti välisministeerium teavitas reedel ka India välisministeeriumi soovist ministrite telefonikõneks.
Mikser will also discuss the topic of the ship guards with UK Foreign Secretary Boris Johnson in the near future.
Samuti arutab Sven Mikser lähiajal laevakaitsjate teemat Ühendkuningriigi välisministri Boris Johnsoniga.
The news of the judge’s recusal was conveyed to the Foreign Ministry last Friday through lawyers for the men.
Välisministeerium sai laevakaitsjate advokaatidelt esialgse info kohtuniku taandumise kohta läinud reedel.
Director General
Peadirektor
Department of Communication
Avalike suhete osakond
Statement from the Foreign Minister on the occasion of the 10th anniversary (8.08.2008) of Russia’s aggression against Georgia
Välisministri avaldus Venemaa Gruusia-vastase agressiooni (8.08.2008) 10. aastapäeva puhul.
Russia’s gross violation of international law in Georgia continues to this day.
Rahvusvahelise õiguse jäme rikkumine Venemaa poolt kestab Gruusias tänaseni.
It is deeply concerning that in ten years a solution to the conflict has not been reached and Russia persists in its illegal occupation of the territories of Georgia.
On murettekitav, et nende aastate jooksul ei ole jõutud konflikti lahendamiseni ning Venemaa okupeerib jätkuvalt Gruusia alasid.
Abkhazia and South Ossetia are integral parts of Georgia, whose sovereignty and territorial integrity must be fully respected.
Abhaasia ja Lõuna-Osseetia on Gruusia lahutamatud osad, riigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tuleb täiel määral austada.
Ongoing military build-up in the occupied territories, borderization, restrictions on freedom of movement and the right to education are unacceptable and seriously damage any efforts to find a peaceful solution to the conflict.
Okupeeritud alade jätkuv militariseerimine, piiride ehitamine, liikumispiirangud, takistused hariduse omandamisel on taunitavad ning kahjustavad püüdeid leida konfliktile rahumeelset lahendust.
We welcome the Georgian Government’s commitment to seeking dialogue.
Tunnustame Gruusia valitsuse pühendumist dialoogi otsimisele.
The peace initiative by the Georgian Government “A Step to a Better Future” looks for opportunities to improve the living standards of people on both sides of the Administrative Boundary Line.
Gruusia valitsuse rahualgatus „Samm parema tuleviku suunas“ otsib võimalusi elujärje parandamiseks mõlemal pool kontrolljoont.
This type of inclusive approach is also supported by the European Union.
Sellist kaasavat lähenemist pooldab ka Euroopa Liit.
On this anniversary, we remind Russia of its obligation to abide by the Ceasefire Agreement of 12 August 2008 which stipulates the withdrawal of troops and the establishment of an international peacekeeping force.
Tänasel aastapäeval meenutame Venemaale kohustust täita 2008. aasta 12. augusti rahulepet, mis nõuab relvajõudude tagasitõmbumist ning rahvusvahelise rahuvalvemissiooni loomist.
As long as the de facto authorities continue to ignore calls to grant international organizations unhindered access to the occupied territories, we have to uphold the European Monitoring Mission in Georgia, the only international monitoring mission on the ground.
Kuni de facto võimud ignoreerivad üleskutseid lubada rahvusvahelisi organisatsioone takistamatult okupeeritud aladele, peame hoidma Euroopa Liidu Gruusia vaatlusmissiooni, mis on ainus rahvusvaheline missioon kohapeal.
It is equally important that the Geneva International Discussions continue as a place for dialogue, where a peaceful solution should be sought in good faith and a constructive manner.
Sama vajalik on dialoogikanalina Genfi kõneluste jätkumine, mille raames tuleks heas usus ja konstruktiivselt lahendust otsida.
Ambassador of the Republic of Estonia Eve-Külli Kala presented her credentials to Director General of the International Atomic Energy Agency (IAEA) Yukiya Amano and Executive Secretary of the Preparatory Commission for the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation (CTBTO) Tibor Toth in Vienna on Thursday, 18 March.
Neljapäeval, 18. märtsil andis Eesti Vabariigi suursaadik Eve-Külli Kala Viinis Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor Yukiya Amanole ning Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistava komisjoni täitevsekretär Tibor Tothile üle volikirja.
In the conversation with the secretary general of the IAEA following the presentation of credentials, technical co-operation between Estonia and the IAEA and the IAEA’s important role in preventing the spread of nuclear weapons were discussed.
Volikirja üleandmisele järgnenud vestlusel IAEA peasekretäriga räägiti Eesti ja IAEA tehnilisest koostööst ning IAEA olulisest rollist tuumarelvade leviku tõkestamisel.
The two also looked for opportunities to increase the number of Estonian experts in the IAEA secretariat.
Samuti otsiti võimalusi, kuidas suurendada Eesti ekspertide arvu IAEA sekretariaadis.
Ambassador Kala thanked the IAEA for supporting three national programmes, two of which addressed radiation therapy and one which addressed nuclear medicine.
Suursaadik Kala avaldas IAEA-le tänu kolme rahvusliku projekti toetamise eest, millest kaks tegelevad kiiritusraviga ning üks tuumameditsiiniga.
“The thing that the projects have in common is cancer treatment and prevention, which you named the priority for your first year in this position,” noted Ambassador Eve-Külli Kala.
„Projektidel on kokkupuutepunkt vähiravi ja -ennetusega, mille kuulutasite oma esimese ametiaasta prioriteediks,“ märkis suursaadik Eve-Külli Kala.
During the ambassador’s conversation with executive secretary of the preparatory commission for the CTBTO, Tibor Toth thanked Estonia for its political, technical and financial support.
Vestlusel CTBTO ettevalmistava komisjoni täitevsekretäriga tänas Tibor Toth Eestit poliitilise, tehnilise ja finantsilise toetuse eest.
Toth introduced the ambassador to the operations of the CTBT verification regime, within which 300 monitoring stations are located on the territory of 89 nations all over the world, identifying all larger natural and man-made explosions.
Toth tutvustas suursaadikule CTBT kontrollrežiimi toimimist, kus 89 riigi territooriumil paiknevad ligi 300 seirejaama katavad kogu planeedi, tuvastades kõik suuremad looduslikud ja inimtekkelised plahvatused.
“It is necessary to implement the agreement banning nuclear testing so that all of the biggest nuclear countries can ratify the agreement,” asserted Executive Secretary Toth.
„Tuumakatsetuste keelustamise lepingu jõustumiseks on vajalik, et kõik suured tuumariigid lepingu ratifitseeriksid,“ nentis täitevsekretär Toth.
Ambassador Kala asked both Yukiya Amano and Tibor Toth’s thoughts on the preparation process for the conference as well as the desired outcome.
Suursaadik Kala uuris Yukira Amano ning Tibor Tothi hinnangut konverentsi ettevalmistusprotsessist ning soovitud tulemustest.
Eve-Külli Kala was born on 10 November 1959 in Tartu.
Eve-Külli Kala on sündinud 10. novembril 1959. aastal Tartus.
The ambassador graduated from Tallinn Pedagogical University with a degree in English and German philology and from the Estonian School of Diplomacy.
Suursaadik on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa filoloogia eriala ning Eesti Diplomaatide Kooli.
She has also studied at Oxford University and the Geneva Institute of International Studies.
Ta on õppinud ka Oxfordi Ülikoolis ja Genfi Rahvusvaheliste Uuringute Instituudis.
Kala has worked in the Estonian foreign service since 1992.
Alates 1992. aastast on Kala töötanud Eesti välisteenistuses.
From 1992-1996 she was in the Foreign Ministry’s political department, from 1996-1999 at the Estonian representation to the Council of Europe in Strasbourg, and from 1999-2001 Kala was the director of the Foreign Ministry’s division for Central and Northern Europe.
Aastatel 1992-1996 töötas ta välisministeeriumi poliitikaosakonnas, aastatel 1996-1999 Eesti esinduses Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis ja aastatel 1999-2001 oli Kala välisministeeriumi Kesk- ja Põhja-Euroopa büroo direktor.
From 2002-2006 Eve-Külli Kala was the Estonian ambassador to the Czech Republic, and before assuming her current position Kala was the director general of the Foreign Ministry’s personnel department.
Aastatel 2002-2006 oli Eve-Külli Kala Eesti suursaadik Tšehhi Vabariigis ning enne praegusele ametikohale asumist oli Kala välisministeeriumi personaliosakonna peadirektor.
Ambassador Eve-Külli Kala speaks English, German, Finnish, Russian, and French.
Suursaadik Eve-Külli Kala räägib inglise, saksa, soome, vene ja prantsuse keelt.
On Monday 5 March Foreign Minister Sven Mikser and his Baltic counterparts met with US Secretary of State Rex Tillerson in Washington, D.C. to discuss transatlantic relations, the security situation in Europe, preparations for the NATO summit and American president Donald Trump’s meeting with his Estonian, Latvian and Lithuanian counterparts.
Välisminister Sven Mikser kohtus esmaspäeval, 5. märtsil Washingtonis koos oma Balti riikide kolleegidega USA välisministri Rex Tillersoniga, kellega arutati atlandiüleseid suhteid, julgeolekuolukorda Euroopas, ettevalmistusi NATO tippkohtumiseks ja USA president Donald Trumpi kohtumist Balti riikide presidentidega.
In talking about regional security the three Baltic Foreign Ministers underscored the importance of a permanent US presence in the region.
Regionaalsest julgeolekust rääkides rõhutasid Balti välisministrid USA püsiva kohalolu tähtsust regioonis.
“The United States is one of our key allies, and given the security situation today, we’re faced with the same threats,” Mikser said.
„USA on meie oluline liitlane ning tänases julgeolekuolukorras seisame me silmitsi samade ohtudega,“ sõnas Mikser.
We’re really pleased that America’s new national defence strategy foresees the reinforcement of security on NATO’s eastern wing.”
Meil on hea meel, et USA uus rahvusliku julgeoleku strateegia näeb ette julgeoleku tugevdamist NATO idatiival,“ ütles välisminister.
Discussing the NATO summit being held in July, the Foreign Ministers emphasised the need to boost deterrence and to move forward on the decisions made at the Warsaw summit.
Juulis toimuvast NATO tippkohtumisest rääkides rõhutasid välisministrid heidutuse tugevdamise ja Varssavi tippkohtumise otsustega edasiliikumise vajadust.
“The fact that defence spending needs to be raised is something all of the European Member States of NATO agree on.
Selles, et kaitsekulutusi tuleb tõsta, ei ole NATO Euroopa liikmesmaade vahel erimeelsusi.
But it’s vital that this leads to actual results.”
Tähtis on aga jõuda reaalsete tulemusteni,“ rõhutas Mikser.
Tillerson praised the Baltic States for fulfilling the 2% GDP requirement, while the Foreign Ministers stressed the importance of EU-NATO cooperation.
Tillerson tunnustas omakorda Balti riike 2% SKP nõude täitmise eest ning lisaks rõhutasid välisministrid ühiselt EL-NATO koostöö tähtsust.
Also discussed was the meeting to be held in April between President Donald Trump and his three Baltic counterparts.
Kohtumisel räägiti aprillis toimuvast Balti riikide presidentide kohtumisest USA president Donald Trumpiga.
“Preparations are well underway, and we hope the meeting sends out a clear signal regarding the promotion of trade relations and the boosting of security in the Baltic States,” Mikser said.
„Ettevalmistused on edukalt käimas ning me loodame, et presidentide kohtumiselt tuleb ka konkreetne sõnum kaubandussuhete edendamise ning Balti riikide julgeoleku tugevdamise kohta,“ sõnas Mikser.
During the meeting the Foreign Ministers also touched on the steel and aluminium tariffs announced by President Trump.
Välisministrid käsitlesid kohtumisel ka USA president Donald Trumpi poolt väljakuulutatud terase- ja alumiiniumitariifide küsimust.
“The Baltic States have always supported free trade and feel that additional restrictions are in no one’s interests,” Mikser remarked.
„Balti riigid on olnud alati vabakaubanduse toetajateks, kes leiavad, et täiendavad piirangud ei ole kellegi huvides,“ nentis Mikser.
The Foreign Minister expressed his hope that opportunities would be found to overcome disagreements in this regard.
Välisminister avaldas lootust, et antud küsimuses leitakse võimalused erimeelsuste ületamiseks.
The situation in Ukraine was also raised by the Foreign Ministers.
Välisministrid peatusid samuti olukorral Ukrainas.
“It’s vital we maintain transatlantic unity where Ukraine’s concerned and our policy of sanctions where Russia’s concerned,” Mikser said.
„On äärmiselt oluline hoida atlandi-ülest ühtsust Ukraina küsimuses ning jätkata ühtselt sanktsioonipoliitikaga Venemaa suunal.
“Otherwise what we’re doing will have zero impact.”
Vastasel juhul ei ole meie tegevus mõjus,“ ütles välisminister Mikser.
The meeting will focus on transatlantic relations and security, including the INF Treaty, NATO’s Southern neighbourhood, and the situation in the Western Balkans.
Kohtumise teemadeks on transatlantilised suhted ja julgeolek, sealhulgas keskmaa tuumajõudude lepinguga (INF) seonduv, NATO lõunanaabruses toimuv ja olukord Lääne-Balkanil.
The meeting will begin with a discussion on regional security with partners Ukraine and Georgia.
Ministrite kohtumise avab arutelu Ukraina ja Gruusiaga partneritega regionaalse julgeoleku üle.
Estonia condemns Russia’s use of military force against Ukrainian vessels in the Kerch Strait.
Eesti mõistab hukka Venemaa sõjalise rünnaku Ukraina mereväealuste vastu Kertši väinas.
“It was another grave violation of international law by Russia and an attack against Ukraine’s sovereignty and territorial integrity,” Foreign Minister Sven Mikser said before the meeting.
„Tegemist on järjekordse Venemaa-poolse rahvusvahelise õiguse jõhkra rikkumisega ning ründega Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse vastu,“ sõnas minister Sven Mikser tänase kohtumise eel.