natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The foreign minister also emphasised that Estonia will continue to bring gender equality issues and the protection of women’s rights to the forefront in the UN Economic and Social Council.
Samuti rõhutas välisminister, et Eesti jätkab soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja naiste õiguste kaitsmise esiletoomist ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogus.
This year the discussion in the high-level meeting of ECOSOC ministers focused on achieving gender equality-related goals.
Sel aastal keskendus ECOSOCi kõrgetasemeline ministrite arutelu soolise võrdõiguslikkuse alaste eesmärkide saavutamisele.
Foreign Minister Urmas Paet visited the Spring Storm military exercise in Viljandi County today, where he met with Estonian Defence Forces Chief of General Staff Navy Captain Igor Schvede.
Välisminister Urmas Paet külastas täna Viljandi maakonnas kaitseväe õppust Kevadtorm, mille käigus kohtus kaitseväe peastaabi ülema mereväekapten Igor Schvedega.
At the meeting, the Foreign Minister was given an overview of the exercises.
Kohtumisel anti välisministrile ülevaade õppuste käigust.
"The military exercises’ leadership is very professionally and thoroughly organized," Paet said.
“Õppuste juhtimine on korraldatud väga professionaalselt ning läbimõeldult,” ütles Paet.
“The fact that the NATO exercise is being carried out alongside the Spring Storm military exercise, shows that the Alliance stands firmly for the security of all its members,”the foreign minister added.
“See, et Kevadtormiga paralleelselt toimub ka NATO õppus, näitab et allianss seisab kindlalt kõigi oma liikmete julgeoleku eest,” lisas välisminister.
“Troops from a total of eight countries are participating,” he added.
"Kokku osalevad kaheksa riigi sõjaväelased," lisas ta.
During his visit, Paet also met with participants of Spring Storm.
Paet kohtus külastuse käigus ka Kevadtormil osalejatega.
“I highly praise the motivation of members of the Defence Forces and their contribution to the security of Estonia,” Paet said.
“Hindan kõrgelt kaitseväelaste motiveeritust ning nende panust Eesti julgeolekusse,” ütles Paet.
Photos of the Foreign Minister’s visit: http://pildid.mil.ee/KEVADTORM-2014/V-lisminister-ppusel-21-05-2014.
Fotod välisminister Paeti tänasest külastusest: http://pildid.mil.ee/KEVADTORM-2014/V-lisminister-ppusel-21-05-2014.
Foreign Minister Urmas Paet visited Kabul University and the Murad Khane School in Kabul and confirmed that supporting education and creating ties between friendship schools is one of the most important goals of Estonia’s activities in Afghanistan.
Välisminister Urmas Paet külastas Afganistanis Kabuli ülikooli ja Kabuli Murat Khane´i kooli ning kinnitas, et toetus haridusele ning sõpruskoolide sidemete loomine on Eesti tegevuse üks olulisi eesmärke Afganistanis.
“We have supported the construction of a new building for the Afghanistan Centre at Kabul University with more than 30 000 euros and given an equivalent sum to improve the national archives and mobile library of Afghanistan,” said the foreign minister.
„Oleme toetanud Kabuli Ülikooli Afganistani keskuse uue hoone rajamist enam kui 30 000 euroga ning sama suure summaga ka Afganistani rahvusarhiivi ja mobiilse raamatukogu täiendamist,“ ütles välisminister.
“In 2011 we plan to support the publication of new books,” Paet added.
„2011. aastal on plaanis toetada uute raamatute väljaandmist,“ lisas Paet.
Paet emphasised the fact that one of Kabul University’s roles is to research and introduce the history of Afghanistan.
Paet tõstis esile, et Kabuli ülikooli üks rolle on Afganistani ajaloo uurimine ja tutvustamine.
Foreign Minister Paet also expressed his satisfaction over the continuation of 10 friendship school projects between Estonian and Afghan schools.
Välisminister Paet väljendas ka heameelt 10 Eesti ja Afganistani kooli vahelise sõpruskoolide projekti jätkumise üle.
The foreign minister will visit the Murad Khane School in Kabul, whose Estonian friendship school is Pae Upper Secondary School in Tallinn.
Välisminister külastas Kabuli Murat Khane´i kooli, kelle sõpruskool on Pae gümnaasium Tallinnas.
The primary centres of Estonian community and culture are on the East Coast (New York, New Jersey), in the Mid-West in Chicago, around Lake Michigan, and on the West Coast.
Sellel nädalal tutvustab Tallinna Ülikooli delegatsioon Moskva ülikoolides ja Väliskirjanduse Raamatukogus Juri Lotmani monograafiat „Kultuuri ettearvamatud mehhanismid“,“ tõi Paet näiteid mitmekesiste kultuurikontaktide kohta.
Estonian Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary to the Federal Republic of Germany Mart Laanemäe presented his credentials to President of the Federal Republic of Germany Horst Köhler on Wednesday, 27 August.
Kolmapäeval, 27. augustil andis Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Saksamaa Liitvabariigis Mart Laanemäe üle oma volikirja Saksamaa Liitvabariigi liidupresidendile Horst Köhlerile.
In the discussion following the credential-presenting ceremony, the German president recalled his visits to Estonia.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses meenutas Saksa president oma külastusi Eestisse.
The two also discussed German Chancellor Angela Merkel’s visit to Tallinn yesterday, which demonstrates the very good relations between the two nations.
Samuti räägiti kohtumisel liidukantsler Angela Merkeli eilsest visiidist Tallinna, mis on tunnistuseks kahe riigi vahelistest väga headest suhetest.
Within the past year many high-level visits and meetings have occurred between Estonia and Germany, and Ambassador Laanemäe confirmed that it is his responsibility to intensify the good relations and contacts on all levels.
Viimase aasta jooksul on nii Eesti kui Saksa poolelt toimunud mitmeid kõrgetasemeliste visiite ja kohtumisi ning suursaadik Laanemäe kinnitusel on tema ülesandeks heade suhete ja kontaktide süvendamine kõigil tasanditel.
Köhler and Laanemäe also spoke about the issue of Georgia, and agreed that the European Union must speak with one voice on this matter.
Veel peatusid Köhler ja Laanemäe Gruusiaga seonduval ning nõustusid, et Euroopa Liit peab selles küsimuses rääkima ühel häälel.
After his university studies in Vancouver and Toronto, Laanemäe earned his natural science doctorate degree in chemistry from the University of Stuttgart.
Pärast ülikooliõpinguid Vancouveris ja Torontos omandas Laanemäe Stuttgarti Ülikoolis loodusteaduste doktori kraadi keemias.
He worked as a researcher in Stuttgart’s Max Planck Institute and as an engineer in an airplane engine factory in München.
Ta töötas Stuttgarti Max-Planck-Instituudis teadurina ja Münchenis lennukimootoritehases insenerina.
From 1991-1995, Laanemäe worked in the Estonian editorial office of Radio Free Europe, until he became the business director of RAS “Silmet”.
Aastatel 1991-1995 töötas Laanemäe Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuses, kuni siirdus RAS „Silmeti” kommertsdirektoriks.
Mart Laanemäe stepped into the foreign service of the Republic of Estonia in 1996, when he took on the position of undersecretary of political affairs.
Eesti Vabariigi välisteenistusse asus Mart Laanemäe 1996. aastal ja asus poliitikaküsimuste asekantsleri ametikohale.
From 1999-2003, Laanemäe was the Estonian ambassador to Austria, Slovakia, Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Switzerland, as well as the permanent representative to international organisations in Vienna.
Aastatel 1999-2003 oli Laanemäe Eesti suursaadik Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Ungaris, Tšehhis ja Šveitsis ning alaline esindaja rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.
Following that, Laanemäe served as the director general of the foreign minister’s cabinet, and from 2004-2008 he was the undersecretary for economic and development affairs at the Foreign Ministry.
Seejärel töötas Laanemäe välisministri kantselei peadirektorina ning 2004-2008 välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö küsimuste asekantslerina.
He has also been the Estonian Republic’s non-resident ambassador to Serbia from 2004-2008.
2004-2008 oli ta ka Eesti Vabariigi mitteresideeriv suursaadik Serbias.
At the meeting of the members of the European Union Friends of Georgia group and the Georgian foreign minister in Luxembourg, Foreign Minister Urmas Paet said that both European Union and NATO member states must clearly observe Georgia’s territorial integrity and give practical weight to the non-recognition policy of Abkhazia and South Ossetia on a daily basis.
Välisminister Urmas Paet ütles Luksemburgis kohtumisel Euroopa Liidu Gruusia sõprade rühma kuuluvate riikide ja Gruusia välisministriga, et nii Euroopa Liidu kui NATO liikmesriigid peavad selgelt järgima Gruusia territoriaalset terviklikkust ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia mittetunnustamispoliitikat ka igapäevaselt sisuga täitma.
Paet stated that the strong and visible presence of the European Union in Georgia is also necessary.
Paeti sõnul on vajalik ka Euroopa Liidu tugev ja nähtav kohalolek Gruusias.
The Estonian foreign minister stated that efforts must be made for the Organisation of Security and Co-operation in Europe (OSCE) to restore its representation in Georgia.
Eesti välisministri sõnul tuleb pingutada, et ka Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon OSCE taastaks oma esindatuse Gruusias.
Estonia also confirmed its support for Georgia’s integration with the European Union and NATO.
Eesti kinnitas ka toetust Gruusia lähenemisel Euroopa Liidule ja NATOle.
“Georgia must continue making domestic and economic reforms.
"Gruusial tuleb jätkata sise- ja majandusreformidega.
He noted that Estonia also supports rapid progress in bringing the visa facilitation for Georgian citizens travelling to the European Union into effect.
Ta märkis, et Eesti toetab kiiret edasiliikumist ka viisalihtsustuse jõustamisega Gruusia kodanikele Euroopa Liitu reisimisel.
The foreign ministers also discussed co-operation with Georgia in the framework of European Union Neighbourhood Policy and Eastern Partnership.
Välisministrid rääkisid veel koostööst Gruusiaga Euroopa Liidu Naabruspoliitika ja Idapartnerluse raames.
Paet asserted that Eastern Partnership offers Georgia as well as the other Eastern Partnership countries a good opportunity to grow closer to the European Union.
Paeti sõnul pakub Idapartnerlus Gruusiale, aga ka teistele Idapartnerluse sihtriikidele hea võimaluse Euroopa Liidule lähenemiseks.
At the opening of the room commemorating the signing of the Tartu Peace Treaty on February 2 in Tartu, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the conclusion of the peace treaty brought peace to homes and clarity to Estonia-Russia relations.
Välisminister Urmas Paet rõhutas 2. veebruaril Tartu rahulepingu sõlmimise mälestustoa avamisel Tartus, et rahulepingu sõlmimine tõi rahu kodudesse ja selgust Eesti-Vene suhetesse.
“The Tartu Peace Treaty is a milestone that ended Estonia’s definitive and determined, but also hazardous, path towards peace and freedom,” stated Paet.
„Tartu rahuleping on teetähis, millega lõppes otsustav ja kindlameelne, kuid lõpuni ohtuderikas Eesti teekond rahu ja vabaduse poole,“ lausus Paet.
“With the peace treaty, Russia forever recognised Estonia’s independence,” he added.
„Rahulepinguga tunnustas Venemaa igaveseks ajaks Eesti iseseisvust,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet recalled that the desire for peace and freedom was expressed in our forefathers’ “Manifest for all the Peoples of Estonia” declared on 24 February 1918—Estonia’s declaration of independence.
Välisminister Paet meenutas, et rahu ja vabaduse tahet väljendasid meie esivanemad 24. veebruaril 1918. aastal avaldatud „Manifestis kõigile Eestimaa rahvastele“ – Eesti iseseisvusdeklaratsioonis.
“Estonia’s declaration of independence is a generous and open-minded document that promised to guarantee freedom not just for Estonians, but for all the peoples living on Estonian soil.
„Eesti iseseisvusdeklaratsioon on suuremeelne ja avatud vaimuga dokument, mis lubas kindlustada vabaduse mitte ainult eestlastele, vaid kõigile rahvastele, kes Eesti pinnal elavad.
At a time when great empires were crumbling and every nation was busy establishing itself, frequently at the expense of other peoples living on the same land, our declaration of independence was fairly remarkable,” said Foreign Minister Paet.
„Ajal, mil lagunesid suured impeeriumid ja iga rahvas oli ametis enese kehtestamisega, pahatihti ka teiste samal maal elavate teiste rahvaste õiguste hinnaga, oli meie iseseisvusdeklaratsioon küllaltki harukordne,“ lausus välisminister Paet.
Paet stated that we owe our gratitude to those people who, with their activities on two battlegrounds—among the snowdrifts and at the negotiations table—managed to remain themselves and help to reach a peace agreement, which was born in the early hours of 2 February in the town of Tartu.
Paeti sõnul võlgneme oma tänu nendele inimestele, kes oma tegevusega kahel lahinguväljal – lumehangede vahel ja läbirääkimislaua ääres suutsid iseendiks jääda ning aitasid jõuda rahulepinguni, mis 2. veebruari varastel tundidel Emajõe Ateenas sündis.
Foreign Minister Paet stated that the War of Independence confirmed that Estonia was not alone in its battle and that the idea of freedom, which some years earlier had been unfathomable, was important to other peoples as well.
Välisminister Paeti sõnul kinnitas Vabadussõda, et Eesti ei olnud oma võitluses üksi ja veel mõne aasta eest enne seda uskumatuna tundunud mõte iseseisvusest on tähtis ka teistele rahvastele.
“We owe our thanks to Finland, Sweden, Great Britain and Denmark, who all came to our assistance.
„Meie tänu kuulub Soomele, Rootsile, Suurbritanniale ja Taanile, kes meile appi tulid.
We also owe our thanks to Estonian Baltic Germans, Russians, Ingrians, Jews, Latvians, and people of many other ethnicities who lived here and who did not spare themselves in the fight for one common Estonia,” he added.
Samuti kuulub meie tänu nendele baltisaksa, vene, ingeri, juudi, läti ja paljudele teistest rahvustest Eesti inimestele, kes võitluses ühise Eesti nimel end ei säästnud,“ lisas ta.
Paet said that the Tartu Peace Treaty has been named Estonia’s most important foreign agreement in history, as well as Estonia’s “birth certificate”.
Tartu rahulepingut on Paeti sõnul nimetatud Eesti tähtsaimaks välislepinguks läbi aegade ning Eesti sünnitunnistuseks.
“Peace and freedom were not simply keywords, but concrete desires based on our peoples’ free will,” said the foreign minister.
„Rahu ja vabadus ei olnud lihtsalt märksõnad, vaid kindel soov, mille alus oli meie rahva vaba tahe,“ ütles välisminister.
“The Tartu Peace Treaty has also been named the greatest achievement of Estonian diplomacy, and there is no doubt that it is,” he added.
„Tartu rahulepingut on nimetatud ka Eesti diplomaatia suurimaks saavutuseks ja seda see kahtlemata ongi,“ lisas ta.
Within the framework of their working dinner on Thursday night, the NATO foreign ministers focused on nuclear deterrence and missile defence.
Neljapäeval kohtusid NATO välisministrid tööõhtusöögi raames, kus keskenduti tuumaheidutuse ja raketitõrje arutamisele.
The NATO foreign ministers agreed that the 21st century security environment is complex and much less predictable than it used to be.
NATO välisministrid tõdesid, et 21. sajandi julgeolekukeskkond on kompleksne ja selle etteaimatavus on oluliselt vähenenud.
New and old threats are developing into a complex menace in which weapons of mass destruction play a major role.
Uued ja vanad ohud on arenemas komplekseks ohuks, milles massihävitusrelvade osakaal suureneb.
“Nuclear deterrence is one of the pillars of NATO and the role of nuclear weapons in it is unique—it is not possible to replace it or compensate for it with conventional weapons,” Paet stressed.
“Tuumaheidutus on üks NATO alustaladest ja tuumarelvade roll selles on unikaalne, seda ei ole võimalik asendada ega kompenseerida tavarelvastusega,” rõhutas Paet.
“The placement of American nuclear weapons in Europe preserves close transatlantic ties and allows for greater flexibility in deterrence,” Paet added.
“USA tuumarelvade paiknemine Euroopas säilitab tiheda atlandi-ülese sideme ning võimaldab suuremat paindlikkust heidutuses,” lisas Paet.
Foreign Minister Paet stated that Estonia supports internationals arms control agreements and US President Barack Obama’s goal to work towards a world free of nuclear weapons.
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti rahvusvahelisi relvastuskontrolli leppeid ning USA president Obama eesmärki töötada tuumarelvavaba maailma saavutamise nimel.
“As long as there are nations in the world that have not joined a nuclear non-proliferation treaty and do not follow its principles, unilateral nuclear disarmament would be dangerous from a security standpoint,” said Paet.
“Kuni maailmas leidub tuumarelvastuse piiramise leppega (NPT) mitteliitunud ning selle põhimõtteid mitte järgivaid riike, on ühepoolne tuumarelvastusest loobumine julgeoleku seisukohast ohtlik,” ütles Paet.
Estonia feels that the wording in the current NATO Strategic Concept regarding nuclear deterrence is still adequate.
Eesti hinnangul on hetkel kehtivas NATO strateegilises kontseptsioonis olev sõnastus NATO tuumaheidutuse kohta jätkuvalt adekvaatne.
The foreign ministers also confirmed something that was agreed upon at the NATO summits in Bucharest and Strasbourg-Kehl—the establishment of a NATO missile defence system.
Välisministrid kinnitasid ka üle NATO Bukaresti ning Strasbourg-Kehli tippkohtumisel kokkulepitu – NATO raketikaitsesüsteemi rajamise.
“The goal of a missile defence system is to protect the population and territory of the entire alliance from all sources of danger,” said Foreign Minister Paet, expressing hope that developments in this area would come about more rapidly and a practical result would soon be reached.
“Raketitõrjesüsteemi eesmärk on kaitsta kogu alliansi elanikkonda ja territooriumi kõigi ohuallikate eest,” ütles välisminister Paet, avaldades lootust, et selles valdkonnas arengud kiirenevad ja peatselt jõutakse ka praktilise väljundini.
Paet expressed recognition of the USA’s ongoing dedication to protecting the European portion of NATO from the threat of ballistic missiles.
Paet avaldas ka tunnustust USA jätkuvale pühendumusele NATO Euroopa-osa kaitsmisele ballistilistest rakettidest lähtuva ohu eest.
The meeting of NATO foreign ministers will continue on Friday, when NATO-Russia relations will be addressed and the situation in Afghanistan will be discussed along with representatives of the nations contributing to the International Security Assistance Force in Afghanistan (ISAF).
NATO välisministrite kohtumine jätkub reedel, mil arutatakse NATO-Vene suhteid ning olukorda Afganistanis koos kõigi rahvusvahelistes julgeolekuabijõududes osalevate riikide esindajatega.
Following his visit to Estonia, the President of the United States is headed to Wales, where he will attend the NATO summit.
Välisminister Paet osales ka koostöös USA Strateegiliste ja Rahvusvaheliste Uuringute Keskusega (CSIS - Center for Strategic and International Studies) toimunud diskussioonil.
Within the framework of the Gymnich meeting in Córdoba, Spain, the European Union foreign ministers met with their Turkish, Croatian, and Macedonian* colleagues to discuss accession to the European Union and the situation in the Western Balkans.
Euroopa Liidu välisministrid kohtusid Hispaanias Córdobas Gymnichi raames Türgi, Horvaatia ja Makedoonia* kolleegiga, kellega arutati liitumist Euroopa Liiduga ning olukorda Lääne-Balkanil.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports the European Union accession of the Western Balkan nations.
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemist.
However, Paet is also concerned that reforms have slowed down in Bosnia and Herzegovina.
Samas valmistab Paeti sõnul muret reformide pidurdumine Bosnia ja Hertsegoviinas.
“It is necessary for Bosnia and Herzegovina to gain visa freedom with the European Union and get a NATO Membership Action Plan,” said Paet.
„Samas on Bosnia ja Hertsegoviinale vajalik nii viisavabadus Euroopa Liiduga kui NATO liikmesuse tegevuskava saamine,” ütles Paet.
“Giving visa freedom to Bosnia and Herzegovina and Albania as soon as the appropriate requirements are fulfilled would encourage these nations to continue making reforms,” he added.
„Viisavabaduse andmine Bosnia ja Hertsegoviinale ning Albaaniale, niipea kui selleks vajalikud nõuded on täidetud, julgustaks neid riike reformidega jätkama,” lisas ta.
The EU foreign ministers also discussed reviving peace negotiations in the Middle East.
ELi välisministrid arutasid ka rahukõneluste taasalustamist Lähis-Idas.
Foreign Minister Urmas Paet stated that opportunities for resuming peace negotiations between Israel and Palestine must be found with the support of the international community.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleb rahvusvahelise üldsuse toel leida võimalusi rahuläbirääkimiste taastamiseks Iisraeli ja Palestiina vahel.
Estonia feels that the active participation of the European Union, United States and the Arab nations, as well as the peaceful participation of the Middle East, is important for renewing the peace process.
Eesti peab oluliseks Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Lähis-Ida rahuneliku ja Araabia riikide aktiivset tegevust Lähis-Ida rahuprotsessi taastamisel.
Paet stated that the European Union will continue to support the Palestinian Authority in building up state structures based on the reform plan of Palestinian Prime Minister Salam Fayyad.
Paeti sõnul jätkab Euroopa Liit Palestiina omavalitsuse toetamist riigistruktuuride ülesehitamisel lähtudes Palestiina peaministri Salam Fayyadi reformikavast.
“The aid of the European Union must help to increase the capability of the Palestinian administration to the point where it would be capable of fulfilling the tasks that stand before an independent nation,” stated the Estonian foreign minister.
„Euroopa Liidu abi peab aitama tõsta Palestiina administratsiooni suutlikkust nii, et see oleks võimeline täitma iseseisva riigi ees seisvaid kohustusi,” lausus Eesti välisminister.
Tomorrow, 2 December, Foreign Minister Urmas Paet will meet with his Dutch colleague Uri Rosenthal in Amsterdam.
Homme, 2. detsembril kohtub välisminister Urmas Paet Amsterdamis oma Hollandi kolleegi Uri Rosenthaliga.
Foreign Minister Urmas Paet stated that there is room for development in Estonia-Netherlands relations.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti ja Hollandi suhetes arenguruumi.
“We would like to advance political, defence, economic, and cultural relations with the Netherlands,” stated Foreign Minister Paet.
„Soovime Hollandiga edendada poliitilisi, kaitsealaseid, majanduslikke ja kultuurialaseid suhteid,” lausus välisminister Paet.
The Netherlands is a member of the G20, a union of developed and developing nations.
Holland on maailma arenenud ja arenevate riikide G20 ühenduse liige.
During their meeting the two will also discuss European Union enlargement, Eastern Partnership, and matters related to the upcoming meeting of the European Council.
Samuti räägitakse kohtumisel Euroopa Liidu laienemisest, Idapartnerlusest ja läheneva Euroopa Ülemkogu kohtumisega seonduvast.
Additional information on Estonia-Netherlands relations: /et/node/
Lisainfot Eesti ja Hollandi suhetest: /et/node/
On Wednesday, 18 August, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet is on a visit to the Kingdom of Norway.
Kolmapäeval, 18. augustil on välisminister Urmas Paet visiidil Norra Kuningriigis.
Paet says that cooperation between Estonia and Norway is close in various fields.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Norra ja Eesti vaheline koostöö tihe erinevates valdkondades.
"I will discuss with Norwegian colleagues opportunities for making Estonian-Norwegian relations even stronger in future, including our economic contacts and cultural ties.
„Arutan Norra kolleegidega võimalusi Eesti ja Norra suhete, sealhulgas majanduskontaktide aga ka kultuurisidemete edasiseks tugevdamiseks.
Estonia and Norway also have similar interests in regional cooperation and on international issues,“ added Paet.
Samuti on Eestil ja Norral sarnased huvid nii regionaalses koostöös kui ka rahvusvahelistes küsimustes,“ lisas välisminister.