natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They discussed security affairs, emphasised the need to strengthen democratic institutions and support common stance in fight against propaganda.
Kohtumisel arutati julgeoleku küsimusi, toonitati demokraatlike institutsioonide tugevdamise vajadust ja toetati ühist hoiakut propaganda vastases võitluses.
Ambassador of the Republic of Estonia to Vietnam Andres Unga presented his credentials to Vietnamese President Nguyen Minh Triet on Wednesday, 12 November.
Kolmapäeval, 12. novembril andis Eesti Vabariigi suursaadik Vietnami Sotsialistlikus Vabariigis Andres Unga Vietnami presidendile Nguyen Minh Trietile üle oma volikirja.
In their discussion following the presentation of credentials, both parties emphasised the good status of relations between the two countries, but also the need to further develop mutual contacts in the economic, tourism, cultural and education sectors.
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluse käigus toonitasid mõlemad pooled kahe riigi vaheliste suhete head seisu, aga ka vajadust vastastikuste kontaktide edaspidiseks arendamiseks majanduse, turismi, kultuuri ja hariduse valdkonnas.
Ambassador Unga stated that strengthening the agreement base between Estonia and Vietnam would help to intensify co-operation.
Suursaadik Unga sõnul aitab koostöö tihendamisele kaasa Eesti ja Vietnami vahelise lepingulise baasi tugevdamine.
“We think it is necessary to conclude agreements for economic co-operation and the avoidance of double taxation and the protection of investments with Vietnam, as well as co-operation agreements between the cultural, education and research ministries of the two countries,” said Ambassador Andres Unga.
„Peame vajalikuks sõlmida Vietnamiga majanduskoostöö, topeltmaksustamise vältimise ja investeeringute kaitse lepingud ning koostöölepingud riikide kultuuri-, haridus- ja teadusministeeriumite vahel,” ütles suursaadik Andres Unga.
The ambassador also stated that approving visa-free travel for Estonian citizens would help relations to develop more actively.
Samuti aitaks Unga sõnul suhete aktiivsemale arengule kaasa viisavabaduse sisseviimine Eesti kodanikele.
Ambassador Andres Unga resides in Beijing.
Suursaadik Andres Unga resideerib Pekingis.
From 1996 to 2000, Unga was the ambassador to Sweden, and after that he worked as the director general of the Ministry’s human resources department.
Aastatel 1996-2000 oli Unga Eesti suursaadik Rootsis ning seejärel töötas ta välisministeeriumi personaliosakonna peadirektorina.
Before assuming his position in China, Unga was the ambassador to Greece.
Enne tööleasumist Hiinas oli Unga suursaadik Kreekas.
Yesterday at a meeting in Barcelona, Foreign Minister Sven Mikser discussed the future of the EU, defence cooperation and the upcoming Estonian EU Presidency with the Foreign Minister of Spain Alfonso Dastis and the Foreign Minister of Portugal Augusto Santos Silva.
Välisminister Sven Mikser arutas täna kohtumisel Hispaania välisministri Alfonso María Dastisega Eesti ja Hispaania suhteid, Eesti ELi Nõukogu eesistumist, julgeolekuolukorda, Brexitiga seonduvat ja Euroopa Liidu tulevikku.
Mikser introduced the priorities of the Estonian Presidency to his Spanish and Portuguese colleagues.
„Geograafiline kaugus ei takista meil olemast head partnerid ja liitlased.
Mikser, Dastis and Santos Silva discussed Europe’s security, the EU and NATO cooperation and defence cooperation in general.
„Euroopa Liidu laual on täna Brexit, rändekriis, terrorismivastane võitlus ja mitmed muud küsimused, millega peame ühiselt tegelema.
“Estonia highly appreciates Spain’s and Portugal’s contribution to the Baltic Air Policing mission.
Ainult ühtne ja otsustusvõimeline EL suudab tagada oma kodanike heaolu ja julgeoleku,“ rõhutas ta.
In addition, Ministers discussed UK’s exit from the EU, migration crisis, relations with the US and Russia.
„Eesti eesistumise märksõnadeks saavad olema turvalisus, kaasamine ja kestlikkus.
Today, at the meeting of EU and Eastern Partnership countries’ foreign ministers held in Brussels as part of the Eastern Partnership Summit, Foreign Minister Sven Mikser said that Europe is full of commitment to develop Eastern Partnership further and implement the planned activities.
Välisminister Sven Mikser kinnitas täna Brüsselis Idapartnerluse tippkohtumise raames toimunud Euroopa Liidu ja idapartnerlusriikide välisministrite kohtumisel, et Euroopa on täis teotahet idapartnerlust edasi arendada ja plaanitud tegevused ellu viia.
“The summit was very successful,” said Mikser.
„Idapartnerluse tippkohtumine oli väga edukas,“ ütles välisminister.
“There was consensus with regard to the strategic objectives, which are well-being, stability and security throughout Europe.”
„Valitses üksmeel selle partnerluse strateegiliste eesmärkide osas, milleks on heaolu, stabiilsus ja julgeolek kogu Euroopas,“ sõnas Mikser.
The Estonian Presidency has made efforts to keep political attention focused on Eastern Partnership in the EU.
Eesti on eesistujariigina hoidnud idapartnerlust ELi poliitilise tähelepanu all.
He said he was pleased that today’s summit managed to adopt a joint declaration along with 20 specific goals for strengthening the Eastern Partnership countries’ economy, associations, good governance and people-to-people contacts by 2020.
Välisminister avaldas heameelt üle, et tänasel tippkohtumisel võeti vastu ühisavaldus koos 20 konkreetse eesmärgiga, kuidas tugevdada idapartnerlusriikide majandust, ühendusi, head riigivalitsemist ja inimestevahelisi kontakte aastaks 2020.
Mikser reaffirmed that Estonia has been active in regard to Eastern Partnership and would continue to do work in this area after the Presidency is over.
Välisminister kinnitas, et Eesti on aktiivselt idapartnerite suunal tegutsenud ja jätkab samamoodi ka pärast eesistumist.
“It is important that Eastern Partners sense the consistent political and financial support for their reforms, through which the countries actually become closer to the EU.
„Oluline on, et idapartnerid kogeksid Euroopa Liidu järjepidevat poliitilist ja rahalist toetust oma reformidele, mille kaudu toimub tegelik lähenemine Euroopa Liidule.
Estonia’s own projects in these countries support the broader goals of Eastern Partnership.”
Eesti enda projektid nendes riikides toetavad idapartnerluse laiemaid eesmärke,“ lisas ta.
Mikser also stressed the need to improve communication of EU support to its partners, and to promote independent journalism.
Välisminister rõhutas ka vajadust parandada teavitust Euroopa Liidu toetusest meie partneritele ja edendada sõltumatut ajakirjandust.
“I’m pleased that implementation of Eastern Partnership policy during the Presidency was a united effort by the whole government, civil society and business circles.
„Mul on hea meel, et idapartnerluspoliitika elluviimine meie eesistumise ajal oli kogu valitsuse, kodanikuühiskonna ja äriringkondade ühine pingutus.
This shows that in cooperation between different walks of life, the goals of Eastern Partnership can be achieved.”
See näitab, et just erinevate eluvaldkondade koostöös on idapartnerluse eesmärgid saavutatavad,“ rõhutas ta.
More information about the Summit: www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2017/11/24/
Lisainfo tippkohtumise kohta: consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2017/11/24/
Joint declaration: consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/11/24/eastern-partnership-summit-joint-declaration/
Ühisdeklaratsioon: consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/11/24/eastern-partnership-summit-joint-declaration/
On Tuesday, 15 January, Estonian Foreign Minister Sven Mikser and his Lithuanian, Latvian and Polish counterparts were on a joint visit to Ukraine, where they visited Dnipro with the Ukrainian Foreign Minister Pavlo Klimkin.* In the evening, the ministers are due to meet with Ukrainian President Petro Poroshenko.
Välisminister Sven Mikser viibis täna, 15. jaanuaril koos oma Leedu, Läti ja Poola kolleegiga ühisel visiidil Ukrainas, mille raames külastasid nad koos Ukraina välisministri Pavlo Klimkiniga Dniprot.* Õhtul kohtuvad välisministrid Kiievis Ukraina president Petro Porošenkoga.
The foreign ministers expressed concern about the situation in Ukraine and reaffirmed their joint support.
Välisministrid väljendasid muret Ukrainas toimuva üle ja kinnitasid oma ühest toetust.
“Through its aggressive activities in the Sea of Azov Russia continues to perpetuate the illegal annexation of Crimea, violating the sovereignty and territorial integrity of Ukraine,” Mikser said.
„Venemaa jätkab läbi oma agressiivse tegevuse Aasovi merel Krimmi illegaalse annekteerimise põlistamist, rikkudes Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust,“ sõnas Mikser.
The foreign ministers were highly critical of Russian authorities in regard to the court decision today to detain four Ukrainian naval crew members until April.
Välisministrid kritiseerisid teravalt Venemaa võime seoses kohtu tänase otsusega jätta neli Ukraina meremeest vahi alla käesoleva aasta aprillini.
“The ships and their crew must be freed immediately, and free access granted to Ukrainian and other vessels in the Kerch Strait and the Sea of Azov according to international law,” Foreign Minister Mikser said.
„Laevad ning nende meeskonnaliikmed tuleb viivitamatult vabastada ja tagada vaba läbipääsu Ukraina ja teiste riikide laevadele Kertši väinas ja Aasovi merel vastavalt rahvusvahelisele õigusele,“ ütles välisminister Mikser.
In light of the events on the Sea of Azov, the ministers discussed the main challenges of the region with the mayor of Mariupol Vadim Boichenko via video link.
Aasovi merel toimuva valguses arutasid välisministrid Mariupoli linnapea Vadim Boichenkoga videosilla vahendusel piirkonna peamisi väljakutseid.
The mayor outlined currently available ship access to Ukrainian ports on the Sea of Azov.
Linnapea andis ülevaate laevade läbipääsuvõimalustest Aasovi mere ääres asuvatesse Ukraina sadamatesse.
Additionally, the foreign ministers met with legal experts of the Ukrainian Ministry of Foreign Affairs to discuss the legal aspects of the events on the Sea of Azov.
Lisaks kohtusid välisministrid Ukraina välisministeeriumi õigusekspertidega, kellega arutati Aasovi mere sündmuste õiguslikke aspekte.
Mikser and his colleagues also visited the Dnipro hospital where casualties of the war that began in 2014 are treated.
Mikser külastas koos oma kolleegidega lisaks Dnipro haiglat, kus on ravitud 2014. aastal alguse saanud Ukraina sõjas haavata saanuid.
They also explored the Dnipro War Museum and gave a joint press conference at the site.
Samuti tutvusid välisministrid Dnipro sõjamuuseumiga, kus nad andsid ühise pressikonverentsi.
The aim of the visit was to give the ministers a better overview of the security and economic situation as well as aid needs in the eastern parts of Ukraine, especially the region around the Sea of Azov.
Selle külastusega soovisid välisministrid saada paremat ülevaadet julgeoleku- ja majandusolukorrast ja abivajadustest Ukraina idapoolsetes regioonides, eeskätt Aasovi mere piirkonnas.
“Estonia continues to support the region both on a political level as well as through development cooperation.
„Eesti jätkab piirkonna toetamist nii poliitilisel tasandil kui ka läbi arengukoostöö.
It is important to understand the situation on the ground to target our aid even more efficiently,” Mikser noted.
On oluline mõista olukorda kohapeal, et suunata oma abi veelgi tulemuslikumalt,“ sõnas Mikser.
Ukraine has been a priority state for Estonia for more than 10 years.
Ukraina on olnud üks Eesti abi prioriteetsetest sihtriikidest juba üle 10 aasta.
Since the start of the war in Ukraine in 2014, Estonian aid to the country has increased significantly.
Alates Ukraina sõja algusest 2014. aastal on Eesti abi kordades kasvanud.
In 2014-2018, Estonian aid to Ukraine constituted as much as €11 million.
Aastatel 2014-2018 ulatus Eesti abi Ukrainale ligi 11 miljoni euroni.
In 2018, around 40 projects were underway.
2018. aastal oli töös ligi 40 projekti.
*The intended visit to Mariupol was cancelled due to weather conditions that prevented landing.
*Esialgse plaani järgi toimuma pidanud Mariupoli külastus jäi ära, kuna halvad ilmastikuolud ei lubanud Mariupolis maanduda.
Photos: www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/72157675601399807
Fotod: www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/72157675601399807
Organised in cooperation with the Maldives and Nigeria, the aim of the event was to share challenges that different countries of the world have faced in this area and the solutions they have implemented.
Ürituse eesmärk oli jagada erinevate maailma riikide väljakutseid ja lahendusi laste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks.
Mikser said it was important to build a strong, well-functioning system for the protection of children, not only to fight violence but prevent it.
Ministri sõnul on oluline üles ehitada tugev ja hästitoimiv lastekaitsesüsteem, et mitte ainult võidelda lastevastase vägivalla vastu, vaid seda ka ennetada.
"The new Child Protection Act that was adopted in Estonia last year is a good example of a strong foundation where different links work together," said Mikser in his speech.
"Möödunud aastal Eestis vastu võetud uus lastekaitseseadus on hea näide tugevast vundamendist, kus erinevad lülid töötavad koos," ütles välisminister Mikser oma kõnes.
"All parties from the public and private sector must work together in the name of child welfare so that quality education, healthcare and children’s protection are guaranteed.”
"Kõik osapooled nii riigi- kui ka erasektorist peavad tegutsema laste heaolu nimel, et tagatud oleks kvaliteetne haridus, tervishoid ning lastekaitse," märkis minister.
Besides Mikser, Maldives Gender and Family Minister Zenysha Shaheed and Nigerian Minister of Defence Mansur Mohammed Dan Ali spoke at the event.
Lisaks Mikserile pidasid kõne ka Maldiivide soolise võrdõiguslikkuse ja perekonna minister Zenysha Shaheed ning Nigeeria kaitseminister Mansur Mohammed Dan Ali.
Photographs: https://flic.kr/p/YEGYCK
Fotod: https://flic.kr/p/YEGYCK; https://flic.kr/p/YAu7KS
Communication Department Media Advisor
Avalike suhete osakonna meedianõunik
On Thursday, 18 October, Foreign Minister Sven Mikser spoke at the plenary meeting of the General Assembly of the United Nations about the effect that rapid technological advances have on fulfilment of the UN’s sustainable development goals.
Välisminister Sven Mikser pidas neljapäeval, 18. oktoobril sõnavõtu ÜRO peaassamblee plenaaristungil kiirete tehnoloogiliste muudatuste mõjust ÜRO kestliku arengu eesmärkide täitmisele.
“If we wish to achieve the sustainable development goals set by the UN, we cannot avoid global digitalisation.
„Kui me soovime ÜRO kestliku arengu eesmärgid saavutada, ei saa maailm digitaliseerimist vältida.
We must perceive new technologies as new opportunities,” said Foreign Minister Sven Mikser.
Peame nägema uusi tehnoloogiad uute võimalustena,“ sõnas välisminister Mikser.
“Estonia is convinced that e-solutions result in emphatic progress in various spheres of life, including education, employment, entrepreneurship and health care.
„Eesti usub, et e-lahenduste abil sünnivad revolutsioonilised arengud erinevates eluvaldkondades, sealhulgas hariduses, tööhõives, ettevõtluses ja tervishoius.
These are vital components in achieving the UN’s sustainable development goals,” stressed the Foreign Minister.
ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamise seisukohalt on need väga olulised komponendid,“ rõhutas välisminister.
“The Estonian experience shows that the benefit that comes with digitalising processes far outweighs the possible risks,” he said.
„Eesti poolt läbitud teekond näitab, et protsesside digitaalseks muutmise kasutegur ületab võimalikud riskid,“ ütles ta.
The Foreign Minister then provided some positive examples like digital signatures, electronic submission of tax returns, and e-voting.
Välisminister tõi positiivsete näidetena digitaalse allkirja kasutamise, elektroonilisel teel maksudeklaratsiooni esitamise ja e-valimiste läbiviimise.
“We have shared our e-governance experience with many countries and we intend to continue doing so,” said the Foreign Minister.
„Oleme jaganud oma e-riigi kogemust juba paljude riikidega ning me kavatseme sellega ka jätkata,“ ütles välisminister.
“Recently Estonia launched a joint project with the United Nations Development Programme with the aim of sharing Estonia’s e-governance experience with almost 170 countries and territories,” mentioned Sven Mikser.
„Just hiljuti käivitas Eesti koostööprojekti ÜRO Arenguprogrammiga (UNDP), mille eesmärgiks on jagada Eesti e-valitsemise kogemust ligi 170 riigi ja territooriumiga,“ sõnas Mikser.
The Ministry of Foreign Affairs allocated 102,000 euros for this project.
Välisministeerium on eraldanud selle projekti toetuseks 102 000 eurot.
The United Nations Sustainable Development Goals were adopted on 25 September 2015 in the declaration titled “Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development.”
ÜRO kestliku arengu eesmärgid (Sustainable Development Goals) võeti vastu 25. septembril 2015 deklaratsiooni „Muudame maailma: kestliku arengu tegevuskava aastaks 2030“ näol.
The primary goals are to eradicate poverty, combat climate change and inequality and ensure good quality of life for all people.
Tegevuskava eesmärk on lõpetada vaesus, võidelda kliimamuutuste ja ebavõrdsuse vastu ning kindlustada kõigile inimestele hea elukvaliteet.
The total of 17 goals are divided into 169 targets.
Eesmärke on kokku 17 ning nad on jagatud 169 ala-eesmärkiks.
Photos: flic.kr/s/aHsmkqQbcS
Fotod: flic.kr/s/aHsmkqQbcS
During the discussion of EU foreign ministers on the issue of Ukraine, Mikser highlighted the deteriorating security situation in the country and the need for added EU support for Ukraine.
ELi välisministrite arutelul Ukraina küsimuse üle rõhutas Mikser halvenevat julgeolekuolukorda Ukrainas ning vajadust ELi poolt Ukrainat veelgi enam toetada.
Foreign Minister Mikser stressed that the security situation in Ukraine has not improved over the years.
Välisminister Mikser rõhutas, et julgeolekuolukord Ukrainas pole aastate jooksul paranenud.
“In light of this, we must give a concrete response to the events that took place in the Kerch Strait late last year,” the Foreign Minister said.
„Selle valguses peame me eelmise aasta lõpus toimunud Kertši väina sündmustele reageerima konkreetse vastusega,“ sõnas välisminister.
“Sanctions are an indispensable tool for affecting Russia’s actions and therefore we wish to extend sanctions to those responsible for what happened in the Kerch Strait,” Mikser emphasised.
„Sanktsioonid on vajalik vahend Venemaa suhtumise mõjutamiseks ning seega soovime laiendada sanktsioone ka neile, kes on Kertši väinas toimunu eest vastutavad,“ rõhutas Mikser.
At the meeting, EU ministers reached a political agreement to extend sanctions to persons involved in the events of the Kerch Strait, and it will take effect after the obligatory procedures within the EU have been completed.
ELi välisministrid saavutasid kohtumisel poliitilise kokkuleppe kehtestada täiendavad sanktsioonid Kertši väina sündmustega seotud isikutele, mis jõustuvad peale kohustuslike protseduuride läbimist ELi sees.
“Despite the obstacles caused by Russia’s aggression, Ukraine has shown specific results in terms of reforms since 2014,” Foreign Minister Mikser said.
„Vaatamata Venemaa agressioonist tulenevatele takistustele on Ukraina alates 2014. aastast näidanud reformide osas konkreetseid tulemusi,“ sõnas välisminister Mikser.
“The EU’s continued support and also its support through development aid helps Ukraine stay on the course of reform, including its continued fight against corruption,” Mikser said.
„ELi jätkuv poliitiline toetus ja ka toetus läbi arenguabi aitab Ukrainal reformikursil püsida, sealhulgas jätkata korruptsioonivastase võitlusega,“ sõnas Mikser.
The Foreign Minister highlighted that Estonia also continues to support Ukraine in carrying out reforms, especially in the field of e-elections and cybersecurity.
Välisminister tõi välja, et Eesti jätkab samuti Ukraina toetamist reformide elluviimisel, seda eriti e-valitsemise ja küberturvalisuse vallas.
The Minister also expressed concern over the deteriorating humanitarian situation in Ukraine.
Lisaks väljendas välisminister muret ka halveneva humanitaarolukorra üle Ukrainas.
“The situation in the eastern regions of Ukraine is serious, and together as the European Union we must find ways to offer additional aid,” he said.
„Olukord Ukraina idaaladel on tõsine ja Euroopa Liiduna peame ühiselt leidma võimalusi täiendavat abi pakkumiseks,“ sõnas ta.
The meeting touched on the upcoming presidential elections in March.
Kohtumisel peatuti märtsi lõpus toimuvatel presidendivalimistel Ukrainas.
“We are expecting fair and free elections, however, we cannot underestimate the risk of Russian influence and interference activities,” Foreign Minister Mikser said.
„Me ootame ausaid ja vabasid valimisi, kuid kindlasti ei saa me siinkohal alahinnata Venemaa mõjutustegevuse ja sekkumise riski,“ sõnas välisminister Mikser.
“In the context of elections, we must contribute to the OSCE observation mission to ensure a smoother conduct of elections,” he said, adding that Estonia also plans to contribute to the OSCE mission with its observers.
„Peame panustama valimiste kontekstis OSCE vaatlusmissiooni töösse, et tagada valimiste sujuvam kulgemine,“ ütles ta, kinnitades et ka Eesti plaanib panustada OSCE tegevusse valimisvaatlejatega.
The foreign ministers of the European Union also discussed the latest events in Syria, the situation in the Horn of Africa, and Venezuela.
Euroopa Liidu välisministrid arutasid ka viimaseid sündmusi Süürias, olukorda Aafrika Sarve piirkonnas ja Venezuela küsimust.
Topics to be discussed at the meetings are Estonia-Turkey bilateral relations and matters tied to European Union enlargement and EU Neighbourhood Policy.
Kohtumisel arutatakse Ungari Euroopa Liidu eesistumisega seonduvat, Euroopa Liidu majandusküsimusi, ühenduse laienemist ja Idapartnerluse ning Schengeni ruumi puudutavaid küsimusi.
Attention journalists interested in covering the visit!
Visiidi kajastamisest huvitatud ajakirjanikud!
The text of Foreign Minister Ojuland's address
Välisministri kõne tekst tervikuna
On Monday, 31 January, Foreign Minister Kristiina Ojuland met with her Belgian colleague Karel de Gucht.
Esmaspäeva, 31. jaanuari hilisõhtul kohtus välisminister Kristiina Ojuland Belgia kolleegi Karel de Guchtiga.
Bilateral relations, the enlargement of the EU, the European Neighbourhood Policy and other foreign policy themes were discussed at the dinner.
Ühisel tööõhtusöögil olid kõne all kahepoolsed suhted, ELi laienemine, Euroopa naabruspoliitika ja teised aktuaalsed välispoliitilised teemad.
The Foreign Ministers dwelt upon the activities and the further development of the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE).
Välisministrid peatusid pikemalt Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tegevusel ja edasisel arengul.
Belgium will hold the OSCE Presidency next year and the Ministers discussed the state of play and matters connected with the future of the OSCE.
Belgia on järgmisel aastal selle organisatsiooni eesistuja ning ministrid arutasid OSCE hetkeolukorda ja tulevikuga seonduvaid küsimusi.
The border monitoring mission in Georgia under the aegis of the OSCE, which the OSCE has decided to end was under discussion.
Kõne alla oli OSCE egiidi all toimuv piirivalvemissioon Gruusias, mille OSCE on otsustanud lõpetada.
According to Foreign Minister Ojuland, the Georgian border should be monitored by an OSCE mission, but if that is not possible, the European Union will have to fulfil its promise given in December, that in case the OSCE does not continue the mission the European Union will have to make its contribution.
Välisminister Ojulandi sõnul peaks Gruusia piiri jälgima OSCE missioon, aga kui see pole enam võimalik, tuleb Euroopa Liidul täita oma möödunud aasta detsembris antud lubadus, et juhul, kui OSCE ei jätka seda missiooni, peab panustama Euroopa Liit.