natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Italy did not require aid for rescue work immediately after the incident, but they did request for European Union member states to help by working together to restore the monuments,” said Paet.
„Itaalia ei vajanud küll abi päästetöödeks vahetult pärast maavärinat, kuid esitas Euroopa Liidu riikidele abipalve ühendada jõud ajaloomälestiste taastamisel,“ ütles Paet.
“We want to answer the Italian government’s request and make our contribution to rebuilding the city,” he added.
„Tahame tulla vastu Itaalia valitsuse palvele ja anname oma panuse linna taastamiseks,“ lisas ta.
Today, 8 September, the Estonian and Italian foreign ministers also signed an agreement for co-operation against organised crime, terrorism and the illegal drug trade between the Government of the Republic of Estonia and the Government of the Republic of Italy.
Eesti ja Itaalia välisminister allkirjastasid täna, 8. septembril ka Eesti Vabariigi Valitsuse ja Itaalia Vabariigi Valitsuse vahelise organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja ebaseadusliku narkootikumidega kaubitsemise vastase koostöökokkuleppe.
Paet and Frattini also discussed matters related to Europe’s immigration policy.
Paet ja Frattini arutasid ka ELi rändepoliitika küsimusi.
Foreign Minister Paet stated that Estonia, as a border state, understands very well the concerns that Italy and other Southern European states have about immigration issues.
Välisminister Paeti sõnul mõistab Eesti piiririigina väga hästi Itaalia ja teiste Euroopa lõunapoolsete riikide muresid seoses rändeküsimustega.
“Mediterranean countries’ growing problems with receiving immigrants and sending them back requires a speedy reaction as well as solidarity from European Union member states,” stated Paet.
„Vahemereäärsete riikide üha tõsisemaks muutuv olukord illegaalsete immigrantide vastuvõtmisel ja tagasisaatmisel nõuab Euroopa Liidu liikmesmaade kiiret reageerimist ja solidaarsust,“ lausus Paet.
Estonia contributes to resolving the problems of illegal immigration primarily through participation in the work of the European border guard agency FRONTEX.
Eesti panustab ebaseadusliku sisserände probleemide lahendamisse eelkõige läbi osalemise Euroopa Piirivalveagentuuri FRONTEX töös.
“It is essential to focus on development co-operation and fighting against the reasons for illegal immigration, for example poverty, military conflicts, and environmental disasters.
„Oluline on keskenduda arengukoostööle ning võitlusele migratsiooni algpõhjustega, nagu näiteks vaesus, sõjalised konfliktid, keskkonnakatastroofid.
It is also important to co-operate with the source and transit countries for immigration in order to raise their development levels and increase opportunities for people there, so that the people will desire to live in their home countries,” Paet added.
Samuti on oluline teha koostööd rände lähte- ja transiidiriikidega, et tõsta nende arengutaset ja sealsete inimeste soovi ja võimalust oma koduriigis elada,“ lisas Paet.
Urmas Paet also addressed how using information technology in a more efficient way than before in the EU’s interior security sector is very important.
Infotehnoloogia senisest efektiivsem kasutamine ELi sisejulgeoleku valdkonnas on välisminister Urmas Paeti sõnul väga oluline.
“Taking into account Estonia’s developed IT sector, we believe that Estonia could be a good location for this future institution,” he added.
„Võttes arvesse Eesti arenenud IT sektorit usume, et Eesti võiks olla heaks asukohaks sellele loodavale institutsioonile,“ lisas ta.
Foreign Minister Urmas Paet and his Italian colleague Franco Frattini agreed that contacts between Estonia and Italy are remarkably tight.
Välisminister Urmas Paet ja tema Itaalia kolleeg Franco Frattini tõdesid, et Eesti ja Itaalia vahelised kontaktid on märkimisväärselt tihedad.
“Next year we plan to hold a business forum in Tallinn in co-operation with the Italian Foreign Trade Ministry and Foreign Ministry, which will hopefully give momentum to contacts between Estonian and Italian businesses,” Paet stated.
„Järgmisel aastal on meil koostöös Itaalia väliskaubandusministeeriumi ja välisministeeriumiga kavas korraldada Tallinnas ärifoorum, mis annab loodetavast hoogu juurde ka Eesti ja Itaalia ettevõtjate vahelistele kontaktidele,“ lausus Paet.
The first working visit by Estonian businessmen and economic officials to Italy took place in 2001.
2001. aastal toimus esimene Eesti ärimeeste ja majandusametnike töövisiit Itaaliasse.
In 2005 close to 70 Italian entrepreneurs participated in a business seminar in Tallinn.
2005. aastal leidis aset Tallinnas äriseminar, kus osales ligi 70 Itaalia ettevõtjat.
Paet also invited Italy to participate in the European Capital of Culture Tallinn 2011 project.
Paet kutsus Itaaliat ka osalema Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 projektis.
While talking about the situation in Afghanistan, Foreign Minister Paet felt it was necessary to make additional efforts and to better co-ordinate the activities of the EU, NATO and the UN in the Afghanistan aid mission.
Kõneldes olukorrast Afganistanis pidas välisminister Paet vajalikuks täiendavaid jõupingutusi ning tõhusamat koordineerimist nii ELi, NATO kui ÜRO Afganistani abimissiooni tegevustes.
While discussing the future of the Baltic Sea region, Foreign Minister Paet emphasised that the approval of the Strategy for the Baltic Sea Region during the October council is very important.
Läänemere regiooni tulevikust rääkides toonitas välisminister Paet, et Läänemere strateegia vastuvõtmine oktoobri ülemkogu algul on väga oluline.
“The co-operation of the Baltic Sea region states could be a very successful example for new initiatives in other regions of the European Union, and as a result the competitiveness of the Union as a whole would increase,” said Paet.
„Läänemere maade koostöö võiks olla väga edukaks näiteks ka teistele Euroopa Liidu regioonides loodavatele uutele initsiatiividele, mille tulemusel peaks tervikuna kasvama kogu liidu konkurentsivõimelisus,“ sõnas Paet.
At their meeting, the ministers also discussed matters related to EU enlargement, Eastern Partnership, UN Security Council reform, and the EU’s relations with Russia.
Ministrid arutasid kohtumisel veel ELi laienemisega seonduvat, Idapartnerluse teemasid, ÜRO julgeolekunõukogu reformi ning ELi suhteid Venemaaga.
The Ministry of Foreign Affairs will support humanitarian relief for the children of the Gaza Strip through the UN Children's Fund (UNICEF).
Välisministeerium toetab ÜRO Lastefondi (UNICEF) kaudu Gaza sektori laste humanitaarolukorra leevendamist.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the situation in Gaza has become very tragic.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on olukord Gazas kujunenud väga traagiliseks.
“There are many casualties and injured, including killed and injured children.
„Hukkunuid ja vigastatuid, seal hulgas hukkunud ja vigastatud lapsi on väga palju.
The violence in Gaza has caused enormous suffering and everything must be done to put a stop to it,” Foreign Minister Paet stressed.
Vägivald Gazas on põhjustanud tohutuid kannatusi ja selle lõpetamiseks tuleb teha kõik,“ rõhutas välisminister Paet.
The security situation in Gaza is very complicated.
Julgeolekuolukord Gazas on väga keeruline.
According to UNICEF's most recent data, nearly 400 children have been killed and more than 2,700 children have been injured.
UNICEFi viimastel andmetel on hukkunud ligi 400 last ning vigastatuid on enam kui 2700.
More than 243,000 children have been forced to leave their homes due to the conflict.
Üle 243 000 lapse on pidanud konflikti tõttu jätma oma kodu.
The public health system is on the verge of collapse and the complicated security situation makes the delivery of aid difficult.
Avalik tervishoiusüsteem on kokkukukkumise äärel ning keerulise julgeolekuolukorra tõttu on abi andmine takistatud.
There are also great problems with access to water and sewage.
Samuti on suuri probleeme ligipääsuga veele ning ka reovee äravooluga.
This, in turn, increases the risk of epidemics.
See omakorda suurendab epideemiate riski.
According to Paet, the Israeli government and the Palestinian authority must do everything in their power to prevent further violence.
Paeti sõnul peavad Iisraeli valitsus ja Palestiina omavalitsus tegema kõik võimaliku, et vältida edasist vägivalda.
“Let's hope that both sides will honour the ceasefire and this will provide a chance to end the conflict through negotiations.
„Loodame, et mõlemad pooled peavad vaherahukokkuleppest kinni ning et see loob võimaluse konflikti lahendamiseks läbirääkimiste teel.
It is vital to continue efforts the find a permanent solution that would ensure safety for all Israelis and Palestinians,” he stressed.
On oluline jätkata pingutusi leidmaks püsivat lahendust, mis tagaks turvalisuse kõigi iisraellaste ja palestiinlaste jaoks,“ rõhutas ta.
Estonia will support the alleviation of the humanitarian situation of the children in Gaza through UNICEF with 70,000 euros.
Eesti toetab UNICEFi kaudu laste humanitaarolukorra leevendamist Gazas 70 000 euroga.
Estonia has previously helped to alleviate the humanitarian situation of the residents of the Gaza Strip through the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) with 75,000 euros.
Varasemalt on Eesti aidanud Gaza sektori elanike humanitaarolukorda leevendada ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) kaudu 75 000 euroga.
The Foreign Ministry is helping to alleviate the humanitarian situation of the residents of Uzbekistan, Turkmenistan and Myanmar via the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA).
Välisministeerium toetab ÜRO humanitaarasjade koordineerimisameti (OCHA) kaudu Usbekistani, Türkmenistani ning Birma elanike humanitaarolukorra leevendamist.
Foreign Minister Urmas Paet emphasised the central role of the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs in coordinating the work of the UN sub-organisations and receiving international aid when resolving worldwide humanitarian crises.
Välisminister Urmas Paet rõhutas ÜRO humanitaarasjade koordineerimisameti keskset rolli üleilmsete humanitaarkriiside lahendamisel ÜRO allorganisatsioonide töö ning saabuva rahvusvahelise abi koordineerimisel.
“Estonia considers important the continued improvement of the UN humanitarian aid related activity and a quick response in emergency situations.
„Eesti peab tähtsaks ÜRO humanitaarabi-alase tegevuse jätkuvat tõhustamist ning kiiret reageerimist hädaabisituatsioonides.
OCHA’s activity is very important in ensuring a single and effective response during humanitarian disasters and providing quick and efficient assistance to people in need that are in a very complicated and vulnerable situation,” Foreign Minister Paet said.
OCHA tegevus on väga oluline tagamaks humanitaarkatastroofidele ühtne ja operatiivne reageerimine ning abivajajate kiire ja tõhus abistamine väga keerulises ning haavatavas olukorras,“ sõnas välisminister Paet.
This year, Estonia plans to join the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs Donor Support Group.
Eesti soovib käesoleva aasta algul liituda ÜRO humanitaarasjade koordineerimisameti doonorite toetusgrupiga.
The Foreign Ministry helps to alleviate the humanitarian situation in Uzbekistan and Turkmenistan via OCHA Regional Office for the Caucasus and Central Asia.
OCHA (UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - OCHA) Kaukaasia ja Kesk-Aasia Regionaalse büroo kaudu aitab välisministeerium leevendada humanitaarolukorda Usbekistanis ja Türkmenistanis.
The region is very vulnerable to various crises and disasters.
Regioon on väga vastuvõtlik erinevatele kriisidele ning katastroofidele.
Climate changes, food and energy problems, national and ethnic tensions pose a risk to the vulnerable communities in the region.
Kliimamuutused, toidu ja energeetika probleemid, rahvuslikud ning etnilised pinged on riskiks regiooni haavatavatele kogukondadele.
OCHA is involved in increasing the capability to respond to disasters in Uzbekistan and Turkmenistan and also the prevention of conflicts.
OCHA tegeleb nii Usbekistanis kui ka Türkmenistanis katastroofideks valmisoleku võimekuse tõstmisega ning samuti konfliktiennetusega.
The region is also influenced by the developments in Afghanistan and risks that originate from there.
Piirkonnale avaldab mõju ka Afganistanis toimuv ning sealt lähtuvad ohud.
The Foreign Ministry supports improving the humanitarian situation in Myanmar via the OCHA Myanmar office.
OCHA Birma büroo vahendusel toetab välisministeerium Birma humanitaarolukorra parandamist.
Internal conflicts between different ethnic groups and the army in border areas have lasted for decades.
Birma piirialadel on sisekonfliktid erinevate etniliste gruppide ning armee vahel kestnud juba aastakümneid.
PRESS DEPARTMENT OF THE FOREIGN MINISTRY
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSIOSAKOND
I am pleased to begin my remarks here today by stating that the CBSS Reform, as agreed in the Reform Declaration, has had a successful launch.
Mul on heameel oma tänast sõnavõttu alustada tõdemusega, et Läänemeremaade Nõukogu (LMN) reform on vastavalt reformideklaratsioonis kokku lepitule tänaseks teoks saamas.
Thus we can hope that the organisation, which was founded 17 years ago under completely different circumstances, is able to adapt and revitalise itself.
See annab alust loota, et 17 aastat tagasi hoopis teistsugustes oludes loodud organisatsioon on muutumis- ja õppimisvõimeline.
Trust in the future of the CBSS has also been confirmed through defining our long-term priorities, which provide us with guidelines for the coming years.
Usku LMNi tulevikku kinnitab ka üksmeel Läänemeremaade koostöö pikaajaliste prioriteetide osas, mis annavad meile sihi järgnevateks aastakümneteks.
However, the implementation of these priorities largely depends on our readiness to modernise the functioning of the CBSS and its Secretariat.
Prioriteetide elluviimine sõltub aga suuresti meie valmisolekust kaasajastada LMNi sisemise toimimise mehhanismi.
Restructuring with a view to enhanced flexibility, pro-activity and project orientation is the only true path for the further development of the CBSS.
Ümberkujundamine paindlikkuse, proaktiivsuse ning projektipõhisuse suunas on LMNi edasise arengu seisukohalt ainuõige valik.
Estonia is convinced that more project-based activities contribute to both the effectiveness of the organisation and its political influence.
Eesti on seisukohal, et tegevuse projektikesksemaks muutumine aitab tõsta nii organisatsiooni efektiivsust kui ka poliitilist mõjukust.
We are talking about the children of one family, where one person’s successful development and positive example will in turn duplicate.
Tegemist on ühe pere lastega, kus ühe areng ja positiivne eeskuju kandub täiesti loomulikult üle ka teistele.
Estonia acknowledges the work of the CBSS in the sphere of civil security, especially in Children at Risk and the Fight against Trafficking of Human Beings, as well as in the sphere of Radiation and Nuclear Safety.
Eesti hindab kõrgelt LMNi tegevust kodanike kaitse sfääris, rõhuga riskilastel ja inimsmugeldamise vastasel võitlusel, aga samuti tuumaohutuse tõstmise vallas.
As for new areas, Estonia sees the highest added value in launching the Expert Groups on Labour Markets and Integration as well as on Maritime Policy.
Uutest valdkondadest näeme suurimat lisaväärtust tööjõuturgude- ja integratsiooni ning merenduspoliitika-alaste selge mandaadi ja tähtaegadega ekspertgruppide käivitamises.
At the same time, it is essential to ensure that the Expert Groups are established in accordance with CBSS reform principles, i.e., with clear and time-limited mandates and tasks.
Seejuures on oluline silmas pidada, et loodavad ekspertgrupid vastaksid LMNi reformi põhimõtetele, s.o põhineksid selgelt piiritletul mandaatidel ning ülesannetel.
It is essential to further enhance the co-operation not only with regional organisations, but also with our strategic partners and observing countries.
Lisaks piirkondlikele organisatsioonidele on oluline tõhustada koostööd ka LMNi strateegiliste partnerite ning vaatlejaliikmetega.
Estonia welcomes three new observers of the CBSS - Belarus, Romania and Spain as of 1st July - and looks forward to results-based co-operation with all observing members.
Eesti tervitab kolme uue riigi – Hispaania, Rumeenia ja Valgevene lisandumist LMNi vaatlejaliikmete hulka 1. juulist ning loodab tulemusrikkale koostööle kõikide vaatlejariikidega.
Dear colleagues,
Head kolleegid,
Six hundred years ago, all ships traveling near Elsinore from the Danish Straits to the Baltic Sea or in the opposite direction had to pay dues to the King of Denmark.
Kuussada aastat tagasi pidid kõik siin Helsingøri lähistel Taani väinadest Läänemerre või vastupidi liikuvad laevad Taani kuningale lõivu maksma.
Among other things, the magnificent Kronborg Castle, which we had the opportunity to visit last night, thanks to the hospitality of our hosts, was built from these dues.
Saadud sissetulekute eest lasti muuhulgas ehitada ka suursugune Kronborgi loss, kus meil tänu võõrustajate külalislahkusele oli eile võimalus viibida.
As late as in 1857, the Copenhagen Convention opened access to the Baltic Sea for all ships.
Kõikide laevade vaba sissepääs Läänemerele sai võimalikuks alles Kopenhaageni konventsiooniga aastal 1857.
Now we have the Helsinki Convention, which is governed by the Helsinki Committee (Helcom), the first co-operation body in the Baltic Sea area.
Nüüdseks on olemas Helsingi konventsioon, mille järelevalveks loodud Helsingi Komitee (Helcom) oli ühtlasi esimene Läänemere riikide koostöökogu.
Therefore, it can be argued that in his own way, King Eric of Pomerania set Baltic Sea co-operation in motion.
Seega võib väita, et kuningas Erik Pommerist (Erik af Pommer) andis oma moel tõuke Läänemere koostöö sünnile.
It is quite clear even without knowing history that the future of all the countries in the region as well as the regional organisations depends on the future of the Baltic Sea.
Ka ilma ajalugu tundmata on ilmselge, et eeskätt Läänemere tulevikust sõltub mitte ainult siinsete riikide ja asukate, vaid ka regionaalsete koostööorganisatsioonide homne päev.
It is generally known that the Baltic Sea is an extremely sensitive and shallow maritime area, but it also has some of the busiest maritime traffic in the world.
On üldteada, et Läänemere näol on tegemist äärmiselt tundliku ja madala merealaga, mis on koormatud tiheda ja üha kasvava laevaliiklusega.
Currently, there are on average 2 000 ships daily sailing through the Danish Straits, the Gulf of Bothnia, and the Gulf of Finland, and about 200 of them are tankers.
Tänasel päeval läbib nii Taani väinu kui ka Botnia ja Soome lahte iga päev vähemalt 2000 laeva, millest umbkaudu 200 on naftatankerid.
Several projects and action plans have been launched to date for the safety and environmental protection of the Baltic Sea.
Tänaseks on Läänemere ohutuse ja keskkonnahoiu eesmärgil sündinud mitmeid projekte ja tegevuskavu.
I am pleased that the aim of the CBSS’ new Expert Group on Maritime Policy is to co-ordinate maritime activities in the region and to achieve balance between economic, social, and ecological aspects.
Siinjuures on heameel, et LMNi loodav merenduspoliitika ekspertgrupp on võtnud eesmärgiks merendusalase tegevuse koordineerimise piirkonnas ning tasakaalu saavutamise majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste tegurite vahel.
An example of well-functioning co-operation on the Baltic Sea is GOFREP (The Gulf of Finland Mandatory Reporting System), a system for monitoring the ships traveling in the Gulf of Finland.
Ühe töötava koostöönäitena võib välja tuua Soome lahel liiklevate laevade jälgimissüsteemi GOFREP (The Gulf of Finland Mandatory Reporting System).
Thanks to that, we can more efficiently avoid marine accidents and react when required.
Tänu sellele on suurenenud meie võimekus laevaõnnetusi vältida või õnnetuse korral kiirelt sekkuda.
But the continuously increased traffic volume calls for more efficient measures.
Kuid üha tihendamaks muutuv liiklus nõuab ka tõhusamaid meetmeid.
Further implementation of the Baltic Sea Action Plan, together with the forthcoming Baltic Summit in Helsinki next year are important steps in this regard.
Läänemere tegevuskava (Baltic Sea Action Plan) edasine rakendamine ning Läänemere tippkohtumine Helsingis tuleval aastal on olulised sammud selles suunas.
But the welfare of the environment around the Baltic Sea region depends on many other factors, f.e energy production and the reduction of greenhouse gas emissions.
Läänemere regiooni keskkonna heaolu sõltub aga ka paljudest teistest teguritest nagu energiatootmine ja kasvuhoonegaaside õhkupaiskamise vähendamine.
This also affects the entire region, since polluted air, like clean air, cannot be limited by any borders.
Ka siinjuures on tagajärjed tuntavad kogu regioonis, sest heitgaasid nagu ka puhas õhk, ei tunne piire.
To risk long-term environmental pollution for the sake of temporary economic success is a crime against today’s generation and future generations.
Hetkelise majandusedu nimel pikaajalise keskkonnareostusega riskimine on kuritegu nii tänaste kui tulevaste põlvede ees.
The natural environment is of priceless value and cannot be assigned a price tag.
Looduslik keskkond on hindamatu väärtusega ja sellele ei saa külge riputada hinnasilti.
Speaking of the common challenges facing our region, we must strive for improved cross-border, cross-sectoral and sub-regional co-operation.
Rääkides Läänemere regiooni ees seisvatest väljakutsetest tervikuna, peamegi eelkõige püüdlema piiriülese, sektorite vahelise ja subregionaalse koostöö parandamise suunas.
“We already have all the details for assembling a powerful and effective engine; but it has not yet been assembled.”
„Meil on juba praegu olemas kõik detailid, millest saab kokku monteerida võimsa ja efektiivse mootori.
We have the CBSS, the emerging EU strategy for the Baltic Sea Region, the Northern Dimension, and other regional actors.
Meil on Läänemeremaade Nõukogu, peagi valmiv Euroopa Liidu Läänemere strateegia, Põhjadimensioon ja teised piirkondlikud organisatsioonid.
None of them is perfect on its own.
Eraldi võttes ei ole ükski neist täiuslik.
As it was discussed at this morning’s energy seminar, there is a necessity for further integration of the energy market and energy-related infrastructure in the Baltic Sea region.
Nagu ka hommikusel energiaseminaril rääkisime, vajavad Läänemere piirkonna energiaturg ja energia infrastruktuur edasist integreerimist.
The same applies to the transport connections, infrastructure networks, free movement of services and many other areas.
Sama kehtib transpordiühenduste, infrastruktuuri võrkude, teenuste vaba liikumise ja mitmetes teistes valdkondades.
Here, as well, we are talking about one family, where the success of one member/country contributes to the whole region and vice versa.
Ka siin on tegemist ühe perekonnaga, kus ühe liikme/riigi edu on kasuks kogu regioonile ning vastupidi.
Micro-level co-operation between the Baltic Sea islands, friendship towns and border regions, as well as people-to-people contacts, are essential sources of inspiration for the further development of the region.
Mikrotasandi koostöö väikesaarte, sõpruslinnade ja piiriregioonide vahel, samuti inimestevahelised kontaktid on piirkonna edasise arengu seisukohalt oluliseks inspiratsiooniallikaks.
Stating that, I am sure that a direct shipping line between Tallinn and Copenhagen and why not even Elsinore; a common currency; and last but not least, a dioxin-free Baltic herring don’t have to remain an unachievable dream for the countries around the same sea, sharing the same values.
Olen kindel, et unistus Tallinnat Kopenhaageni ja miks mitte ka Helsingøriga ühendavast otselaevaliinist, ühisest rahast ja dioksiinivabast kodumere räimest ei pea ühiseid väärtusi jagavate riikide vahel jääma teostamatuks unistuseks.
Dear colleagues, Ladies and gentlemen,
Head kolleegid, daamid ja härrad