natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia wants to use Cohesion Fund primarily to finance environmental projects connected with the energy sector.
Eelkõige soovib Eesti ühtekuuluvusfondist rahastada energeetikasektoriga seonduvaid keskkonnaprojekte.
Concrete monetary amounts will be agreed upon at a later stage of the negotiations in the framework of the chapter on Financial and Budgetary Provisions.
Konkreetsed rahalised summad lepitakse kokku läbirääkimiste hilisemas staadiumis finants- ja eelarvesätete peatüki raames.
In the chapter on Institutions, the EU proposals correspond to Estonia's aspirations.
Institutsioonide peatükis vastavad Euroopa Liidu ettepanekud Eesti taotlustele.
Estonia considers it essential that as of the moment of accession the Estonian language will become an official working language of the EU.
Eesti jaoks on oluline, et liitumishetkest saab eesti keelest ELi ametlik ja töökeel.
An agreement was also reached on the numerical representation in the EU institutions.
Kokkulepe saavutati ka arvulise esindatuse osas ELi institutsioonides.
The parties agreed on returning to this chapter when the exact date of accession and the number of acceding countries is confirmed.
Pooled leppisid kokku, et peatüki juurde pöördutakse tagasi siis, kui on selgunud täpne liitumiskuupäev ja liituvate riikide arv.
Estonia has for the present provisionally closed 26 chapters and anticipates to reach agreements in four more chapters: Energy, Taxation, Agriculture, and Financial and Budgetary Provisions, in which finding the solutions that would satisfy both parties require careful contemplation and a constructive approach.
Eestil on praegu suletud 26 peatükki ning ees seisab kokkulepete saavutamine veel neljas peatükis: energeetika, maksustamine, põllumajandus ning finants- ja eelarvesätted, milles mõlemaid pooli rahuldavate lahenduste leidmine nõuab hoolikat kaalumist ning konstruktiivset lähenemist.
During the Danish presidency in the second half of the year, Estonia wants to concentrate mainly on the negotiations in financial matters in order to achieve an agreement on concrete payments from and to the EU budget.
Taani eesistumisperioodil aasta teises pooles soovib Eesti keskenduda läbirääkimistele peamiselt rahalistes küsimustes, et saavutada kokkulepe konkreetsete toetussummade osas.
The fifteenth round of negotiations at the level of chief negotiators was held between Estonia and the EU in Brussels on Thursday, March 21.
Neljapäeval, 21. märtsil toimus Brüsselis viieteistkümnes Eesti ja Euroopa Liidu liitumisläbirääkimiste voor delegatsioonide tegevjuhtide tasemel.
The Estonian delegation was headed by the Deputy Under-Secretary of the Estonian Ministry of Foreign Affairs Alar Streimann, the EU delegation was led by the Ambassador of Denmark to the EU Poul Skytte Christoffersen on behalf of the Spanish Presidency.
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistuja Hispaania nimel Taani suursaadik Poul Skytte Christoffersen.
Both sides agreed that at this stage the chapters on Transport, Customs Union, Justice and Home Affairs and Free Movement of Persons do not require further negotiations and decided to provisionally close them.
Transpordi, tolliliidu, justiits- ja siseasjade ning isikute vaba liikumise peatüki puhul leidsid pooled, et need antud hetkel edasisi läbirääkimisi ei vaja ning otsustasid peatükid esialgselt sulgeda.
Agreements were also reached for veterinary and phytosanitary matters in the chapter on Agriculture.
Kokkulepeteni jõuti ka põllumajanduse peatüki veterinaaria ja fütosanitaaria valdkondades.
The Treaty of Lisbon will amend the Treaty on the European Union and the Treaty Establishing the European Community.
Paet ja Chastel kõnelesid energiajulgeolekust, Lissaboni lepingust, Euroopa naabruspoliitikast ning Läänemere strateegiast.
Another meeting of the Accession Conference between Estonia and the European Union at the ministerial level was held in Brussels on Monday, December 9.
Täna, 9. detsembril toimus Brüsselis Eesti ja Euroopa Liidu vaheliste liitumisläbirääkimiste kohtumine ministrite tasemel.
The Estonian delegation was led by Foreign Minister Kristiina Ojuland and the EU delegation by Danish Foreign Minister Per Stig Møller.
Eesti delegatsiooni juhtis välisminister Kristiina Ojuland ja Euroopa Liidu delegatsiooni eesistujamaa Taani välisminister Per Stig Møller.
Provisional agreements were reached on all issues specific to Estonia, as well as on issues concerning agriculture and the financial package.
Kohtumisel saavutati esialgsed kokkulepped nii Eestile spetsiifilistes küsimustes kui põllumajanduse ja finantspaketi osas.
Estonian Foreign Minister Ojuland regarded the agreements as favourable for Estonia.
Välisminister Kristiina Ojulandi hinnangul on tänased kokkulepped Eestile soodsad.
"The Danish proposals were good and correspond to the Estonian requests," Ms Ojuland said after the meeting.
"Taani ettepanekud olid head ning vastasid pea kõiges Eesti taotlustele," ütles Ojuland pärast kohtumist.
Estonia achieved acceptable solutions in relation to its specific problems - hunting rights regarding lynx and bears, the smaller size of the Baltic herring, dioxin levels in fish, steel quota for Russian imports, marketing rights for chemicals produced from oil shale and restrictions on the purchase of land.
Eesti sai sobivad lahendused oma spetsiifilistele probleemidele ilvese ja karu küttimisõiguse, räime suuruse, kalade dioksiinisisalduse, liitumisjärgsete terase impordikvootide, põlevkivikemikaalide turustamise ja sellega seonduva kemikaalide testimise, samuti välismaalastele maamüügipiirangute kehtestamise osas.
“NATO cannot move ahead with planning the follow-up mission until the legal basis is in place.
„Enne juriidiliste aluste kindlaks määramiseta ei ole NATO-l võimalik edasi liikuda jätkumissiooni planeerimisega.
When the agreements have been signed, Estonia is prepared to contribute to the NATO-led mission beyond 2014,” the foreign minister said.
Kokkulepete allkirjastamisel on Eesti valmis NATO juhitud missioonile panustama ka pärast 2014. aasta lõppu,“ ütles välisminister Urmas Paet.
“Afghanistan’s armed forces have made progress in reinforcing security in the country.
„Afganistani armee on teinud edusamme julgeoleku tagamisel riigis.
Launching training and the support mission in 2015 will give the international community confidence for continued support,” Paet said.
Väljaõppe ning toetusmissiooni käivitamine 2015. aastal annab rahvusvahelisele kogukonnale kindlust toetuse jätkamiseks,“ sõnas Paet.
Afghanistan’s President Hamid Karzai has refused to sign the bilateral security agreement with the U.S. and the NATO Status of Forces Agreement.
Afganistani president Hamid Karzai on keeldunud allkirjastamast kahepoolset julgeoleku lepingut USA-ga ning vägede staatuse lepingut NATO-ga.
The agreements would confirm that international personnel taking part in the NATO-led mission would be guaranteed their determined rights and obligations for conducting the mission.
Lepingud kinnitaksid, et NATO juhitud missioonil osalevale rahvusvahelisele personalile on tagatud kindlaksmääratud õigused ja kohustused missiooni läbiviimiseks.
Foreign minister Peat reaffirmed that Estonian troops will continue to participate in the ISAF mission until mid-2014.
Välisminister Paet kinnitas, et Eesti jätkab käimasoleval ISAF missioonil osalemist 2014. aasta keskpaigani.
“We will support Afghanistan during its election period,” the foreign minister emphasized.
„Toetame Afganistani valimisprotsessi käigus,“ rõhutas välisminister.
The first round of Afghanistan's presidential and local government elections will be held this Saturday, April 5.
Afganistani presidendi valimiste esimene voor ning kohalike omavalitsusliikmete valimine toimub sel laupäeval, 5. aprillil.
Hamid Karzai, who has been president since 2001 will not participate in the elections, since he has earned the maximum two terms as defined by the Constitution.
Alates 2001. aastast presidendiametis olnud Hamid Karzai valimistel ei osale, kuna on teeninud põhiseadusega määratud maksimaalsed kaks ametiaega.
Conducting the elections in a peaceful and transparent manner is central to ensuring the continued broad support of the international community after the end of the ISAF mission in 2014.
Valimiste rahumeelne ja läbipaistev läbiviimine on keskne, et tagada rahvusvahelise kogukonna laiapõhjaline toetus ka pärast ISAF missiooni lõppu 2014. aastal.
Permanent representation of Estonia to NATO
Eesti alaline esindus NATO juures
Estonian Foreign Minister Urmas Paet expressed pleasure over the Georgian Parliament’s decision to end the state of emergency, restoring the normal way of life in Georgia.
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt Gruusia parlamendi otsuse üle lõpetada erakorraline seisukord riigis, mis taastab normaalse elurütmi Gruusias.
”We think it’s positive that an understanding has been found between the opposition and the coalition,” said Paet.
"Peame positiivseks, et on leitud ühine keel opositsiooni ja koalitsiooni vahel," sõnas Paet.
“It is crucial to continue a dialogue with the opposition, ensuring that Georgia stays on a democratic path,” the foreign minister said.
"Oluline on dialoogi jätkamine opositsiooniga, mis kinnitaks Gruusia püsimist demokraatlikul teel," lausus välisminister.
According to Paet, focus should now be placed on the presidential elections announced for 5 January, which must be transparent and democratic and include the participation of as many observers as possible.
Paeti sõnul tuleb nüüd keskenduda 5. jaanuariks välja kuulutatud presidendivalimistele, mis peavad olema läbipaistvad, demokraatlikud ning võimalikult laia vaatlejate osalusega.
The minister placed equal importance on the necessity of the restoration of free media.
Ühtlasi viitas minister vajadusele pöörata tähelepanu meediavabaduse tagamisele.
Foreign Minister Paet confirmed that Georgia must continue on its way towards receiving a NATO Membership Action Plan (MAP) at its previous pace.
Välisminister Paet kinnitas, et Gruusia peab jätkama liikumist NATO liikmelisuse tegevuskava (MAP - Membership Action Plan) saamise suunas endises tempos.
Estonia supports Georgia’s European Union aspirations, as well as the idea of starting negotiations for visa facilitation with Georgia.
Eesti toetab Gruusia lähenemist Euroopa Liidule ning viisalihtsustuse alaste läbirääkimiste alustamist Gruusiaga.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the government decided today that Estonia supports imposing new restrictive measures against Russia due to the activity of Russia in creating tension in Ukraine.
Välisminister Urmas Paeti sõnul otsustas valitsus täna, et Eesti toetab uute piiravate meetmete kehtestamist Venemaale tulenevalt Venemaa tegevusest olukorra pingestamisel Ukrainas.
Paet said that imposing restrictions against Russia must be continued because political and diplomatic steps have failed to be successful so far.
Paeti sõnul tuleb piirangutega Venemaa suhtes edasi minna, kuivõrd poliitilised ja diplomaatilised sammud pole seni edu toonud.
“We have to continue pressuring Russia at political level and with restrictive measures to achieve a halt to the violence in Eastern-Ukraine,” Foreign Minister Urmas Paet said.
„Peame jätkama Venemaale surve avaldamist nii poliitilisel tasandil kui piiravate meetmetega, et saavutada vägivalla lõpp Ida-Ukrainas,“ ütles välisminister Urmas Paet.
“This is the only remaining way we can influence Russia,” Paet added.
„See on ainus allesjäänud viis, kuidas Venemaad mõjutada,“ lisas Paet.
The European Commission and the European External Action Service made proposals on which restrictive measures should be imposed on Russia based on the decision adopted by the EU foreign ministers on Tuesday.
Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus tegid eile tulenevalt ELi välisministrite teisipäevasest otsusest ettepanekud, milliseid uusi piiravaid meetmeid Venemaale tuleks kehtestada.
The restrictive measures include access to capital markets, defence industry, dual-use goods and sensitive technologies, including the energy sector.
Need piiravad meetmed puudutavad ligipääsu kapitaliturgudele, kaitsetööstust, kahesuguse kasutusega kaupa ja tundlikke tehnoloogiaid, sealhulgas energiasektorit.
The Council of the European Union plans to adopt the restrictive measures by the end of July.
Euroopa Liidu Nõukogu plaanib piirangud vastu võtta juuli lõpuks.
Next Tuesday, the ambassadors of the EU countries gather to discuss the implementation of these new measures.
Eeloleval teisipäeval kogunevad uute meetmete rakendamist arutama ELi riikide saadikud.
Paet said that the European Union decided yesterday to add new individuals and companies to the list of persons that are targeted with sanctions.
Paeti sõnul otsustas EL eile täiendada sanktsioneeritavate nimekirja uute isikute ja ettevõtetega.
BACKGROUND INFORMATION ABOUT THE SANCTIONS:
TAUSTAINFOKS SANKTSIOONIDEST:
First phase, the beginning of March: the EU suspended bilateral talks on visa matters and discussions on the new agreement with the Russian Federation.
Esimene faas, märtsi algus: EL peatas Venemaa Föderatsiooniga viisaküsimustes peetavad kahepoolsed kõnelused ja uue lepingu üle peetavad kõnelused.
The European members of G8 and the EU institutions stopped preparations for participation in the G8 Summit that was planned to be held in Sochi; the meeting was not held and instead a meeting in the G7 format was held in Brussels.
G8 Euroopa liikmed ja ELi institutsioonid peatasid Sotšis toimuma pidanud G8 tippkohtumisel osalemise ettevalmistamise, kohtumine jäi ära ja toimus G7 formaadis hoopis Brüsselis.
Second phase began on 17 March 2014 when the European Union adopted restrictions in the form of banning entry and transit and freezing of assets of persons whose actions undermine or threaten the territorial integrity, independence and sovereignty of Ukraine.
Teine faas, algas 17. märtsil 2014 – EL kehtestas sisse- ja läbisõidupiirangud ja varade külmutamise isikute suhtes, kelle tegevus ohustab või kahjustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, sõltumatust ja suveräänsust.
Freezing of assets can also be implemented against legal persons, entities and institutions.
Varade külmutamist on võimalik rakendada ka juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes.
The bases of the restrictions have been expanded since their initial adoption.
Piirangute aluseid on pärast algset kehtestamist laiendatud.
The Foreign Affairs Council decided on 22 July that the criteria for sanctions would be expanded by the end of July.
22. juuli välisasjade nõukogus otsustati, et juuli lõpuks laiendatakse sanktsioonikriteeriume.
Today, the Council of the European Union will adopt (by way of written procedure) a decision and regulation to enhance the criteria for sanctions with a view to also targeting these physical and legal persons, entities and institutions who actively provide material or financial support to or are benefiting from the Russian decision makers responsible for the annexation of Crimea and Sevastopol or the destabilisation of Eastern-Ukraine by banning their entry and transit and freezing their assets.
Euroopa Liidu Nõukogu võtab täna (kirjaliku menetluse teel) vastu otsuse ja määruse, millega laiendatakse sanktsioonikriteeriume, et sisse- ja läbisõidupiirangute ning varade külmutamisega hõlmata ka neid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kes annavad aktiivselt materiaalset või rahalist toetust Krimmi ja Sevastoopoli annekteerimise või Ida-Ukraina destabiliseerimise eest vastutavatele Venemaa otsustusõiguslikele isikutele või saavad nende tegevusest kasu.
Parallel to the sanctions, the European Union has adopted non-recognition policy of annexation of Crimea.
Paralleelselt sanktsioonidega on EL kehtestanud Krimmi annekteerimise mittetunnustamise poliitika.
Within this framework, a restriction on import to the European Union of goods originating from Crimea and Sevastopol was imposed on 23 June.
Selle raames kehtestati 23. juunil Krimmist ja Sevastopolist pärit kaupade ELi importimise piirang.
On 22 July, the Foreign Affairs Council added a requirement to impose measures that ban the exchange of goods with and investments into Crimea and Sevastopol by the end of July.
22. juuli välisasjade nõukogu lisas nõude kehtestada juuli lõpuks ka meetmed, mis keelavad kaubavahetuse ja investeeringud Krimmi ja Sevastopolisse.
Third phase is economic sanctions by economic areas.
Kolmas faas: majandussanktsioonid sektoriti.
The Member States are discussing an adoption of these sanctions.
Liikmesriikide vahel on käimas arutelu mainitud sanktsioonide kehtestamiseks.
Also, Estonia-Moldova bilateral relations were discussed and regional developments.
Samuti arutati Eesti ja Moldova suhteid ning regionaalseid arenguid.
Teesalu acknowledged the reforms carried out in Moldova and encouraged the country to remain on the same course.
Teesalu tunnustas Moldovat läbiviidud reformide eest ja julgustas jätkama senisel kursil.
“Moldova's Association Agreement with the EU has been implemented successfully since September 2014,” Teesalu said.
„Euroopa Liidu ja Moldova assotsieerimislepet rakendatakse edukalt alates 2014. aasta septembrist,“ sõnas Teesalu.
At the meeting, parties discussed continuing specific joint activities.
Kohtumisel arutati konkreetsete ühiste tegevuste jätkamist.
According to Teesalu, Moldova has been a priority development aid target country for Estonia since 2006 and the countries are cooperating in health care, strengthening democratic institutions, supporting civil society and development in rural areas.
Moldova on Teesalu sõnul Eesti arengukoostöö peamisi sihtriike juba aastast 2006 ning koostööd tehakse tervishoiusektoris, demokraatlike riigistruktuuride tugevdamise, kodanikuühiskonna toetamise ja maapiirkondade arengu toetamise vallas.
“In all aforementioned areas we pay attention to introducing and putting into practice IT and e-state solutions which support developments in said priority sectors," Teesalu said.
„Kõigis nimetatud valdkondades pöörame tähelepanu IT ning e-riigi lahenduste tutvustamisele ja juurutamisele, mis toetavad arenguid nimetatud prioriteetsektorites,“ lausus Teesalu.
The priorities of Estonia's upcoming presidency of the Council of the EU and the forthcoming Eastern Partnership summit were discussed at the meeting.
Kohtumisel räägiti Eesti prioriteetidest Euroopa Liidu eesistumise ajal ning eelolevast idapartnerluse tippkohtumisest.
In addition, situation in the region and in the world in general was discussed.
Lisaks peatuti olukorral regioonis ja maailmas laiemalt.
Moldova’s delegation was led by Daniela Morari, the Deputy Minister of Foreign Affairs and European Integration.
Moldova delegatsiooni eesotsas oli välisasjade ja Euroopa Liiduga lõimumise küsimuste aseminister Daniela Morari.
Previous political consultations between the two countries took place in 2015.
Viimati toimusid poliitilised konsultatsioonid Moldovaga 2015. aastal.
Upon meeting with Dutch Foreign Minister Frans Timmermans in Tallinn, Foreign Minister Urmas Paet expressed appreciation for the Netherlands' contribution to the security of the Baltic Sea region.
Välisminister Urmas Paet avaldas kohtumisel Tallinnas Hollandi välisministri Frans Timmermansiga Hollandile tunnustust panuse eest Läänemere regiooni julgeoleku tagamisel.
"The Netherlands is participating in the 2017 Baltic Air Policing rotation and is ready to contribute to the security of the Baltic countries with air and naval forces.
„Holland osaleb 2017. aasta Balti riikide õhuturbe rotatsioonil ning on valmis panustama õhu- ja merekomponendiga Balti riikide turvalisuse tagamisse.
The Netherlands also participated in NATO's Steadfast Jazz exercise last fall," Foreign Minister Paet said.
Samuti osales Holland möödunud sügisel NATO Steadfast Jazz õppusel,“ lisas välisminister Paet.
In addition, the Netherlands also participates in the work of the NATO Cooperative Cyber Defence Centre.
Lisaks osaleb Holland ka NATO Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse töös.
The Estonian and Dutch Foreign Ministers spoke about European security and developments in Ukraine.
Eesti ja Hollandi välisminister kõnelesid laiemalt Euroopa julgeolekust ning arengutest Ukrainas.
"The international community must keep Russia away from interfering in the affairs of eastern Ukraine; this can be achieved by taking a very clear and unequivocal position, which needs to extend beyond the European Union and the United States," Foreign Minister Paet emphasised.
„Rahvusvaheline üldsus peab hoidma Venemaa eemal Ida-Ukraina asjadesse sekkumisest, mida saab teha väga selge ja ühese positsiooniga, mis peab olema laiem kui Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid,“ rõhutas välisminister Paet.
Everything related to freedom of the Internet is of great importance for both Estonia and the Netherlands.
Eesti ja Hollandi jaoks on väga oluline ka internetivabadusega seonduv.
"For us, it is important that the notion of the possibility of the Internet being simultaneously free and secure reaches places that are geographically far from the trans-Atlantic sphere," Foreign Minister Paet said.
„Meie jaoks on tähtis, et arusaam vaba ja samaaegselt turvalise interneti võimalikkusest jõuaks geograafiliselt maksimaalselt kaugele transatlantilisest ruumist,“ sõnas välisminister Paet.
The Netherlands is the founder of the international contact group for Internet freedom.
Holland on rahvusvahelise internetivabaduse kontaktgrupi asutaja.
Estonia is the current chair of the Freedom Online Coalition.
Eesti on internetivabaduse koalitsiooni praegune eesistuja.
On the topic of bilateral relations between Estonia and the Netherlands, Paet and Timmermans expressed satisfaction that bilateral economic relations are strong.
Eesti ja Hollandi kahepoolsetest suhetest kõneldes avaldasid Paet ja Timmermans heameelt, et kahepoolsed majandussuhted on tugevad.
The Netherlands is the ninth most important trading partner for Estonia and the third largest foreign investor.
Holland on Eestile olulisuselt üheksas kaubanduspartner ja suuruselt kolmas välisinvestor.
"There are undoubtedly even more untapped opportunities to further promote business contacts," Foreign Minister Paet added.
„Kindlasti on veel kasutamata võimalusi ärikontaktide edasiseks edendamiseks,“ lisas välisminister Paet.
Photos from the Foreign Ministers' meeting: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/14050778795/.
Fotod välisministrite kohtumisest: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/14050778795/
“Unfortunately the elections did not pass by peacefully and free of disturbances.
„Üleriigiliste valimiste korraldamine keerulises olukorras märkis Afganistani rahva kindlat tahet oma riiki üles ehitada.
The government of the Republic of Estonia decided during its session today to recognise the independence of the Republic of Kosovo.
Vabariigi Valitsus otsustas tänasel istungil tunnustada Kosovo Vabariigi iseseisvust.
Foreign minister Urmas Paet emphasised that the best plan for Kosovo is the status settlement and time schedule proposed by UN Special Envoy of the Secretary General Martti Ahtisaari.
Välisminister rõhutas, et parim plaan Kosovo jaoks on ÜRO peasekretäri eriesindaja Martti Ahtisaari esitatud staatuseettepanek ja ajakava.
"It is noteworthy that in its declaration of independence, the Kosovo Assembly confirms its readiness to implement the Ahtisaari plan, including everything that deals with minorities and the protection of their cultural heritage," Paet emphasised.
"On märkimisväärne, et oma iseseisvusdeklaratsioonis kinnitab Kosovo Assamblee valmisolekut Ahtisaari plaan ellu viia, sealhulgas kõike, mis puudutab vähemuste ning nende ajaloolise ja kultuuripärandi kaitset," rõhutas Paet.
The foreign minister added that Estonia is supporting the European Union civilian mission in Kosovo by sending experts to the mission.
Välisminister lisas, et Eesti toetab ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissiooni Kosovos, kuhu saadetakse oma eksperdid.
Kosovo has been under international control for the past eight years.
Kosovo on viimased kaheksa aastat olnud rahvusvahelise kontrolli all.
The Kosovo Assembly declared the province independent from Serbia on 17 February.
Kosovo parlament kuulutas provintsi Serbiast iseseisvaks 17. veebruaril.