natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The foreign ministers discussed further co-operation with Ukraine and Georgia and relations with Russia.
Välisministrid arutasid edasist koostööd Ukraina ja Gruusiaga ning suhteid Venemaaga.
The NATO foreign ministers emphasised the need to implement the decisions of the Bucharest summit as well as the importance of adhering to the values that form the backbone of the alliance.
NATO välisministrid toonitasid vajadust viia ellu Bukaresti tippkohtumise otsused ning rõhutasid alliansi alustaladeks olevate väärtuste järgimise tähtsust.
Foreign Minister Paet stated that democratic nations that fulfil requirements should have the opportunity to join NATO in the future.
Välisminister Paeti sõnul peab ka tulevikus olema võimalus kõiki tingimusi täitvatel demokraatlikel riikidel NATO-ga liituda.
According to Paet, Georgia and Ukraine have fulfilled the requirements set by NATO and shown a firm desire to continue fulfilling tasks to reform their nations.
Paeti sõnul on Gruusia ja Ukraina täitnud NATO esitatud nõuded ja nad on näidanud kindlat tahet jätkata oma kohustuste täitmist riigi reformimisel.
The foreign minister stated that NATO’s close co-operation with Ukraine and Georgia must continue within the framework of the NATO-Ukraine and NATO-Georgia Commissions.
Välisministri sõnul tuleb NATO tihedat koostööd Ukraina ja Gruusiaga jätkata NATO-Ukraina ja NATO-Gruusia komisjoni raames.
While talking about NATO-Russia relations, Paet stated that the unilateral recognition of South Ossetia and Abkhazia is against international norms and is therefore unacceptable.
NATO-Venemaa suhetest rääkides sõnas minister Paet, et Lõuna-Osseetia ja Abhaasia ühepoolne tunnustamine on vastuolus rahvusvaheliste normidega ja seda ei saa aktsepteerida.
“NATO is a values-based alliance that considers international law to be very important,” emphasised Urmas Paet.
„NATO peab oluliseks rahvusvahelist õigust ja on väärtustel põhinev allianss,” rõhutas Urmas Paet.
Paet stated that continuing communication with Russia is necessary, but it can be based upon the events of the past few months, including the attack on Georgia.
Paeti sõnul on jätkuv suhtlemine Venemaaga vajalik, kuid see saab lähtuda viimastel kuudel toimunud sündmustest, k.a. rünnakust Gruusiale.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet stated that Euro-Atlantic co-operation has been based for a long time on formulated shared values.
Eesti välisminister Urmas Paet rõhutas, et Euro-Atlandi koostöö põhineb juba pikka aega tagasi sõnastatud jagatud väärtustel.
“Rule of law, human rights, the protection on basic freedoms and the multiplicity of opinions are principles that are and should remain the principal foundation for the Europe’s security architecture,” Paet said.
„Õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse ja arvamuste paljusus on põhimõtted, mis on ja peavad jääma Euroopa julgeoleku ja koostöö põhialuseks,“ toonitas Paet.
“OSCE is continually a place to be used for raising concerns and for finding solutions,” stated Paet and added that OSCE is an important place for security related cooperation and discussion.
„OSCE-d saab jätkuvalt kasutada murede tõstatamiseks ja lahenduste otsimiseks, milleks ta ongi loodud,” rõhutas Paet, et julgeolekuteemalise koostöö ja arutelu kohaks on OSCE.
According to Foreign Minister Paet distrust and conflicts have not disappeared in Europe.
Paeti sõnul pole usaldamatus ja konfliktid Euroopast kuhugi kadunud.
“A year ago we witnessed a conflict between two OSCE member states and the Russia-Georgia conflict is still influencing the present security environment in Europe,” Paet said.
"Aasta tagasi olime kahe OSCE liikmesriigi konflikti tunnistajateks ning Vene-Gruusia sõda mõjutab oluliselt ka praegust julgeolekuolukeskkonda Euroopas," ütles Paet.
Paet added that Europe’s security architecture has been criticized because it did not avoid the breakout of warfare between Russia and Georgia.
Paet lisas, et Euroopa julgeolekuarhitektuuri on kritiseeritud, sest see ei välistanud Vene-Gruusia sõja puhkemist.
“But at the same time it is still possible to avoid conflicts in the framework of the present international organizations,” Paet said.
"Samas on tahte olemasolu korral ka praeguste rahvusvaheliste organisatsioonide raames võimalik konflikte ennetada," sõnas ta.
According to Paet the principals of the present international organizations should be followed instead of thinking of the establishment of new institutions and instrument.
Paeti sõnul tuleb täita olemasolevate rahvusvaheliste organisatsioonide põhimõtteid ja mitte mõelda uute institutsioonide ja instrumentide loomisest.
“New means or organizations are not miraculous tools to increase trust between countries.
"Uued vahendid või organisatsioonid ei ole imevahend usalduse suurendamiseks riikide vahel.
Security of the Euro-Atlantic regions depends foremost on political will and on readiness to contribute in it,” Paet stated.
Euro-Atlandi piirkonna julgeolek sõltub ennekõike poliitilisest tahtest ja riikide valmisolekust sellesse panustada," ütles Paet.
The NATO-Russian Council meeting also took place in Korfu on Saturday, 27 June where the NATO and Russia foreign ministers discussed for the first time after the Georgian crises the problematic issues in NATO-Russian relations and the future perspectives and decided to reestablish the security co-operation between NATO and Russia.
Eile, 27. juuni toimus Korful ka NATO-Vene Nõukogu kohtumine, kus NATO ja Venemaa välisministrid arutasid Gruusia kriisi järel esmakordselt NATO-Vene suhete probleemküsimusi ja tulevikuperspektiive ning otsustasid taastada NATO-Vene julgeolekukoostöö.
Foreign Minister Urmas Paet, in Spain on an official visit, met with Spanish Foreign Minister Miguel Angel Moratinos and chairman of the European Union Affairs Commission Miguel Arias Cañete on Wednesday, 11 February.
Kolmapäeval, 11. veebruaril kohtus Hispaanias ametlikult visiidil viibiv välisminister Urmas Paet Hispaania välisministri Miguel Angel Moratinose ja parlamendi Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Miguel Arias Cañetega.
Topics of discussion were bilateral relations, Spain’s EU presidency in the first half of 2010, co-operation in NATO, and current topics in world politics.
Kõne all olid kahepoolsed suhted, Hispaania eesistumine Euroopa Liidus 2010. aasta esimesel poolaastal, koostöö NATOs ning maailmapoliitiliselt aktuaalsed teemad.
At their meeting, Paet and Moratinos signed a visa representation agreement between Estonia and Spain, as a result of which Spain will begin to represent Estonia in Algeria, Argentina, Brazil, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Paraguay, Puerto Rico, Uruguay, and Venezuela.
Kohtumisel allkirjastasid Paet ja Moratinos Eesti ja Hispaania vahelise viisaesinduslepingu, mille tulemusel hakkab Hispaania Eestit esindama Alžeerias, Argentiinas, Brasiilias, Costa Ricas, El Salvadoris, Guatemalas, Hondurases, Mehhikos, Nicaraguas, Panamas, Paraguais, Puerto Ricos, Uruguais ja Venetsueelas.
“Estonia wishes to maintain close relations with Spain, one of the EU’s largest member states,” said Foreign Minister Paet.
„Eesti soov on hoida tihedaid suhteid Hispaania, ühe ELi suurima liikmesriigiga,” ütles välisminister Paet.
“The network of Estonia’s foreign representations is not vast, therefore it is important for us that Spain will be representing Estonia in 14 nations,” Paet emphasised.
„Eesti välisesinduste võrk ei ole lai, seetõttu on meile oluline, et Hispaania hakkab esindama Eestit 14 riigis,” rõhutas Paet.
Paet and Moratinos agreed that it is important to intensify the Eastern Dimension of the European Neighbourhood Policy.
Paet ja Moratinos pidasid oluliseks Euroopa naabruspoliitika idamõõtme tihendamist.
Paet stated that a stable European Union neighbourhood, good governing standards, and generally accepted business practices act as a security assurance for our neighbours as well.
Paeti sõnul on Euroopa Liidu stabiilne naabrus, hea valitsemistava ja üheselt mõistetavad äritavad julgeolekutagatiseks ka naabritele.
The Estonian and Spanish foreign ministers also emphasised the need to reach an agreement on extending and strengthening the mandates of the ceasefire monitoring missions in Georgia.
Ühtlasi rõhutasid Eesti ja Hispaania välisminister vajadust kokkuleppele jõuda Gruusias tegutsevate rahuvalveliste missioonide mandaatide pikendamises ja tugevdamises.
At the meeting, EU-USA and EU-NATO relations were also discussed.
Kohtumisel käsitleti ka Euroopa Liidu ja USA ning ELi ja NATO suhteid.
“Relations with the USA and NATO must remain priorities for the European Union.
„Suhted USA ja NATOga peavad jääma Euroopa Liidu prioriteediks.
Only in co-operation with nations and organisation that share our values can we be successful in, for example, strengthening energy security and backing stability in Afghanistan and the Middle East,” said Paet.
Ainult samu väärtusi jagavate riikide ja organisatsioonide koostöös on võimalik saavutada edu näiteks energiajulgeoleku tugevdamisel ning Afganistani ja Lähis-Ida stabiilsuse tagamisel,” ütles Paet.
Paet also introduced Estonia’s plan for joining the euro-zone to Moratinos.
Ka tutvustas Paet Moratinosele Eesti euroalaga liitumise kava.
The parties also discussed intensifying business relations between Estonia and Spain.
Kohtumisel räägiti ka Eesti ja Hispaania vaheliste ärisuhete tihendamisest.
“Spanish businesses formed a Spain-Estonia Chamber of Commerce this January,” said Paet.
„Hispaania ettevõtjad moodustasid käesoleva aasta jaanuaris Hispaania-Eesti kaubanduskoja,” ütles Paet.
“The chamber’s plan to facilitate businesses that are interested in participating more actively in the Baltic market is extremely welcome.
„Koja kavatsus vahendada ettevõtjate huvi aktiivsemaks tegutsemiseks Balti turul on igati teretulnud.
Estonia is definitely interested in investments from Spanish companies,” Paet noted.
Eesti on kindlasti huvitatud Hispaania ettevõtete investeeringutest,” märkis ta.
Another topic addressed by Paet and Moratinos was opportunities for reciprocal support for candidacies in international organisations.
Ühtlasi arutasid Paet ja Moratinos kohumisel vastastikkuse toetuse võimalusi kandidatuuride osas rahvusvahelistesse organisatsioonidesse.
“We hope to have Spain’s support for Estonia’s candidacy to the UN Human Rights Committee for 2012-2015 and to be an elected member of the UN Security Council from 2020-2021,” said Paet.
„Loodame Hispaania toetusele Eesti kandidatuurile ÜRO inimõiguste komitee valimistel ajavahemikuks 2012-2015 ja ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks 2020-2021,” ütles Paet.
Nr 98-TT
Nr 87-E
Foreign Minister Urmas Paet will participate in a session of the General Affairs and External Relations Council in Brussels tomorrow, 25 January, where the topic of discussion will be the programme for Spain’s presidency and the European Union’s activities in resolving international sticking points.
Homme, 25. jaanuaril osaleb välisminister Urmas Paet Brüsselis Euroopa Liidu välisasjade ning üldasjade nõukogu istungil, kus räägitkse Hispaania eesistumisprogrammist ja Euroopa Liidu tegevusest rahvusvaheliste sõlmküsimuste lahendamisel.
Estonia’s focuses during Spain’s presidency are joining the euro zone, establishing the European Union’s IT agency for justice and home affairs and being a candidate for its location, the strategy “European Union 2020”, implementing the Strategy for the Baltic Sea Region, and developing European Neighbourhood Policy Eastern Partnership.
Eesti jaoks on Hispaania eesistumisperioodil tähelepanu keskmes euroalaga liitumine, Euroopa Liidu justiits- ja siseküsimuste valdkonna IT-agentuuri asutamine ja selle asukohamaaks kandideerimine, strateegia „Euroopa Liit 2020", Läänemere strateegia rakendamine ja Euroopa naabruspoliitika idapartnerluse arendamine.
“Co-ordinated contributions are still needed to alleviate the aftermath of the catastrophe in Haiti.
"Jätkuvalt on vaja koordineeritud panustamist Haiti katastroofi tagajärgede likvideerimiseks.
Estonia sees the UN taking the leading role in co-ordinating aid,” said Paet.
Abi koordineerimisel näeb Eesti just ÜRO juhtrolli," ütles Paet.
“We must quickly find opportunities to start supporting long-term reconstruction and restoration work in Haiti as well,” he added.
"Kiirelt tuleb leida ka võimalused, et alustada Haiti pikaajalise ülesehitustöö ja taastamise toetamist," lisas ta.
Another topic of discussion will be the situation in Afghanistan and Pakistan.
Kõne all on ka olukord Afganistanis ja Pakistanis.
The council will focus on the Afghanistan conference taking place later this week in London on 28 January and will discuss the current status of the implementation plan for the European Union action plan for Afghanistan and Pakistan.
Nõukogu keskendub nädala teisel poolel, 28. jaanuaril Londonis toimuvale Afganistani konverentsile ja arutab Euroopa Liidu Afganistani ja Pakistani suunalise tegevuskava rakendusplaani hetkeseisu.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet participated in a meeting of NATO foreign ministers in Brussels on Friday, 7 December.
Reedel, 7. detsembril osales välisminister Urmas Paet NATO välisministrite kohtumisel Brüsselis.
The main topics discussed at the meeting were the NATO-led operation in Afghanistan, the situation in Kosovo and in the Western Balkans in general, and issues related to NATO enlargement and relations with partner countries.
Peamiste teemadena olid kohtumisel kõne all NATO juhitav operatsioon Afganistanis, olukord Kosovos ning Lääne-Balkanil laiemalt, samuti NATO laienemisega seonduv ning alliansi suhted partnerriikidega.
A meeting of the NATO-Russia Council and NATO Ukraine-Commission also took place, as did a meeting between NATO allies and the Mediterranean Dialogue countries.
Samas toimusid NATO-Venemaa Nõukogu kohtumine ning NATO liitlaste kohtumine Vahemere dialoogi riikidega.
In speaking about the operation in Afghanistan, Foreign Minister Urmas Paet emphasized that success can not be achieved by using military means alone.
Rääkides operatsioonist Afganistanis rõhutas välisminister Urmas Paet, et Afganistanis pole võimalik edu saavutada vaid sõjaliste vahenditega.
The foreign minister also mentioned the importance of involving Afghanistan’s neighbours more in the stabilising process.
Välisminister tõi oma sõnavõtus välja vajaduse kaasata Afganistani naabreid senisest enam olukorra stabiliseerimisse.
In their joint communiqué the foreign ministers of the alliance called upon the parties involved in the Kosovo Status Talks not to take steps which could worsen the security situation in the region.
Kosovot puudutavas ühiskommünikees kutsusid alliansi välisministrid Kosovo staatuse läbirääkimiste osapooli üles mitte astuma samme, mis võiksid halvendada julgeolekuolukorda kogu regioonis.
Estonia believes that the sustainability of the Kosovo status solution depends on the ongoing presence of the international community and the coordination and unity of activities there.
Eesti on seisukohal, et Kosovo staatuse lahenduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on äärmiselt oluline rahvusvahelise üldsuse jätkuv kohalolek ning tegevuse koordineeritus ja ühtsus.
The foreign policy leaders also discussed matters related to NATO enlargement.
Välispoliitika juhid arutasid samuti NATO laienemisega seonduvat.
At the moment, Croatia, Macedonia and Albania are preparing to become members of the alliance within the framework of the NATO Membership Action Plan (MAP).
Hetkel valmistuvad NATO liikmelisuse tegevuskava (MAP – Membership Action Plan) raames alliansi liikmeks saama Horvaatia, Makedoonia ja Albaania.
An invitation to join may be issued to these nations at the next NATO summit in April 2008, depending on how successfully the countries do their “homework” of implementing reforms.
Võimalik liitumiskutse esitamine nimetatud riikidele NATO järgmisel tippkohtumisel 2008. aasta aprillis sõltub kandidaatide kodutööst reformide läbi viimisel.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the results-based enlargement process will increase the security of the entire Euro-Atlantic region.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tugevdab tulemuspõhine laienemisprotsess kogu euroatlandi piirkonna julgeolekut.
“The prospect of acceding to NATO is a motivator for all European nations to move forward on the path to reforms, integration and democracy,” said Paet.
”Liitumisväljavaade on motivaatoriks kõigile Euroopa riikidele liikumaks edasi reformide, integratsiooni ja demokraatia teel,” sõnas Paet.
The foreign ministers will continue to discuss the potential expansion of NATO at their next meeting in March of next year.
Alliansi võimaliku laienemise juurde tulevad NATO välisministrid tagasi oma järgmisel kokkusaamisel tuleva aasta märtsis.
In talking about the situation in Georgia, the NATO foreign ministers emphasized the importance of free elections and freedom of the media.
Kõneldes olukorrast Gruusias rõhutasid NATO välisministrid vabade valimiste läbiviimise ning meediavabaduse tagamise olulisust.
They also confirmed the continued support of members of the alliance for Georgia’s Euro-Atlantic endeavours.
Samuti kinnitasid liitlased alliansi jätkuvat toetust Gruuisa euroatlantilistele püüdlustele.
The Estonian foreign minister called on his colleagues to give Georgia the opportunity to prove itself.
Eesti välisminister kutsus kolleege üles andma Gruusiale võimalus end tõestada.
At the NATO-Russia Council foreign ministers’ meeting, matters related to the Kosovo Status Talks and the Treaty on Conventional Forces Europe (CFE) were discussed.
NATO-Vene Nõukogu välisministrite kohtumisel käsitleti Kosovo staatuseläbirääkimiste ja Euroopa Tavarelvastuse piiramise leppega (CFE – Treaty on Conventional Forces Europe) seonduvat.
Since the adapted CFE signed in 1999 is not in effect, Estonia is not legally able to join the treaty.
Kuna 1999. aastal sõlmitud kohandatud Euroopa Tavarelvastuse piiramise lepe ei ole jõustunud, pole Eestil olnud juriidiliselt võimalik selle leppega ühineda.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s readiness to begin negotiations to join the treaty as soon as it becomes a legal possibility.
Välisminister Urmas Paet kinnitas NATO liitlastele Eesti valmisolekut alustada lepinguga liitumise läbirääkimisi, kui see muutub juriidiliselt võimalikuks.
Within the framework of the NATO-Ukraine Commission, Ukrainian participation in NATO operations was discussed.
NATO-Ukraina Komisjoni raames arutatakse Ukraina osalemist NATO operatsioonidel.
The Estonian foreign minister believes that Ukraine’s active participation in NATO operations is a sign of its strategic movement towards Euro-Atlantic integration.
Eesti välisministri hinnangul on Ukraina aktiivne panustamine NATO operatsioonidesse märk riigi strateegilisest suunavõtust euroatlantilise integratsiooni poole.
The mayor and governor of Istanbul also took part in the walk.
Paeti sõnul tuleb vältida uue külmutatud konflikti teket Euroopas.
During his meeting with Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) High Commissioner on National Minorities Knut Vollebaek on 4 March in Tallinn, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the protection of ethnic minorities and the advancement of their cultures is inherent in Estonia.
Kolmapäeval, 4. märtsil Tallinnas toimunud kohtumisel Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) rahvusvähemuste ülemvoliniku Knut Vollebaekiga rõhutas välisminister Urmas Paet, et rahvusvähemuste kaitse ja nende kultuuri edendamine on Eestis loomulik.
The foreign minister recognised the activities of the OSCE High Commissioner on National Minorities in Ukraine and Georgia and emphasised that after the August war, it is important for international organisations to have free access to the separatist areas of Georgia.
Välisminister tunnustas ka OSCE rahvusvähemuste ülemvoliniku tegevust Ukrainas ja Gruusias ning rõhutas, et augustikuise sõjategevuse järel on tähtis rahvusvaheliste organisatsioonide vaba ligipääs separatistlikele aladele Gruusias.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia feels it is an essential principle that the protection of ethnic minorities is the responsibility of the country of residence.
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Eesti oluliseks põhimõtet, kus rahvusvähemuste kaitse on asukohariigi vastutus.
“No nation has the right to exercise authority over people living in another state, and it is essential that we clarify this principle,” he added.
„Ühelgi riigil ei ole õigust teostada enda jurisdiktsiooni teises riigis elavate inimeste üle ja nende põhimõtete selgitamine on väga oluline”, lisas ta.
Knut Vollebaek acknowledged advancements in Estonia in regards to notifying individuals without citizenship about opportunities for acquiring Estonian citizenship.
Knut Vollebaek avaldas Eestile tunnustust edusammude eest määratlemata kodakondsusega elanike informeerimisel Eesti kodakondsuse omandamise võimalustest.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the number of individuals without citizenship in Estonia has progressively declined.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on määratlemata kodakondsusega isikute arv Eestis pidevalt vähenenud.
“We are still attempting to find other ways to accelerate the process.
„Püüame leida ka uusi võimalusi selle protsessi kiirendamiseks.
Special attention is paid to making it possible for children without citizenship to acquire citizenship,” stated Paet.
Eriline tähelepanu on suunatud määratlemata kodakondsusega lastele kodakondsuse võimaldamisele,” lausus Paet.
He added that the distribution of information about applying for citizenship is now done on a more individual basis.
Ta lisas, et kodakondsuse taotlemise võimalustest teavitamine on muutunud individuaalsemaks.
Since the beginning of 2007, the parents of children without citizenship are notified upon registering the child’s birth that they can apply for Estonian citizenship for their child through a simplified process.
2007. aasta algusest teavitatakse määratlemata kodakondsusega laste vanemaid kohe lapse sünni registreerimisel, et neil on võimalus taotleda oma lapsele lihtsustatud korras Eesti kodakondsust.
Paet and Vollebaek also discussed education in Estonia.
Paet ja Vollebaek rääkisid veel Eesti hariduselust.
The foreign minister noted that since the end of 2007, information sessions have been held in Russian-language schools to introduce opportunities for acquiring citizenship to the students.
Välisminister märkis, et 2007. aasta lõpust alates toimuvad vene õppekeelega koolides infotunnid, kus kõikidele lastele tutvustatakse kodakondsuse saamise võimalusi.
“This year it is possible for residents without citizenship to attend free language courses through a programme of the European Fund for the Integration of Third-country Nationals,” he added.
„Käesolevast aastast on määratlemata kodakondsusega elanikel võimalik saada ka Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi programmi raames tasuta keelekursuseid,” lisas ta.
Foreign Minister Urmas Paet expressed his satisfaction over the Serbian Parliament’s decision to ratify the Stabilisation and Association Agreement (SAA) with the European Union.
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt Serbia parlamendi otsuse üle ratifitseerida stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga.
“It is a definite sign of Serbia’s desire to strengthen relations with the European Union,” he added.
„See on kindel märk Serbia soovist Euroopa Liiduga suhteid tihendada,” lisas ta.
The foreign minister added that in order for the SAA to come into effect, it must also be ratified by the EU member states.
Välisminister lisas, et stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima ka ELi liikmesmaad.
Serbia and the European Union signed the Stabilisation and Association Agreement this year at the end of April.
Serbia ja Euroopa Liit allkirjastasid stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonileppe tänavu aprilli lõpus.
On Monday, 18 December, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet took part in a seminar in Tbilisi, Georgia, entitled "European neighbourhood policy – Georgia's opportunities".
Esmaspäeval, 18. detsembril osales välisminister Urmas Paet Thbilisis seminaril “Euroopa naabruspoliitika – Gruusia võimalused.”