natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“I send out my sincere condolences to the families and friends of those who lost their lives.
„Avaldan siirast kaastunnet elu kaotanute peredele ja sõpradele.
During this time of sorrow, our thoughts are with those close to the victims and the injured, and with all the American people, who are touched by this tragedy,” she added.
Oleme sel kurval ajal mõtteis ohvrite ja vigastatute lähedaste ning kõigi Ameerika inimestega, keda see tragöödia puudutab,“ lisas ta.
Yesterday, a mass shooting took place in a nightclub in the U.S, in Orlando, Florida, in which at least 50 people were killed and 53 injured, making it the mass shooting with the greatest number of victims in the history of the United States.
Eile toimus Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Orlando linna ööklubis massitulistamine, mille tagajärjel hukkus viimastel andmetel ligikaudu 50 ja sai vigastada 53 inimest, olles riigi ajaloo ohvriterohkeim massitulistamine.
Today we celebrate the 25th anniversary of the restoration of the Republic of Estonia.
Täna tähistame Eesti Vabariigi taastamise 25. aastapäeva.
Surely many of you remember the anxious days in August 1991.
Küllap mäletavad paljud teist ärevaid augustipäevi 1991. aastal.
Today 25 years ago the Supreme Council of the Republic of Estonia functioning as a parliament adopted the Resolution on the national independence of Estonia that restored the independence of Estonia.
Täna, 25 aastat tagasi võttis parlamendi kohuseid täitev Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest, millega taastati Eesti iseseisvus.
Years of hard work and fighting for Estonia’s independence preceded 20 August both in occupied Estonia and in exile.
20 augustile eelnes aastatepikkune töö ja võitlus Eesti vabaduse eest nii okupeeritud Eestis kui paguluses.
Estonians in exile carried the legal continuity of the Republic of Estonia, explained what had happened to the Baltic states and the importance of non-recognition policy, distributed information on the situation in Estonia, preserved and developed the Estonian language, culture and civic society.
Paguluses elavad eestlased kandsid edasi Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust, selgitasid välismaal Balti riikidega juhtunut ja mittetunnustamise poliitika tähtsust, levitasid informatsiooni kodu-Eesti olukorra kohta, säilitasid ja arendasid Eesti keelt ja kultuuri ning kodanikuühiskonda.
In his new year’s address in 1993 Lennart Meri said the following: “But the restoration of a state is not as simple as pressing a lamp button which will instantly overpour you with biblical light.
Oma uusaastaläkituses ütles Lennart Meri 1993. aastal järgmist: „Riigi taastamine ei ole lambinupule vajutamine, millest hetkega sünnib piibellik valgus.
A state is born like a baby - in labour and pains.
Riik sünnib nagu laps: valude ja vaevadega.
Still, like a baby it is born of love and itself gives birth to love.”
Aga nagu laps, sünnib ta armastusest ja sünnitab omakorda armastust“.
Many people forced to leave Estonia against their will and Estonians born abroad have contributed to rebuilding Estonia and to its development.
Eesti ülesehitamisse ja arengusse on panustanud paljud Eestist oma tahte vastaselt lahkuma pidanud ja võõrsil sündinud eestlased.
Many of them have helped reconstruct the Estonian Ministry of Foreign Affairs and Representations, many of them are my good colleagues even today and many are still working on ensuring Estonia’s security and developing foreign relations.
Paljud neist on aidanud taasluua Eesti välisministeeriumi ja esindusi, mitmed on ka täna minu väga head kolleegid, ja mitmed neist tegelevad ka praegu igapäevaselt Eesti julgeoleku kindlustamise ja välissuhete arendamisega.
Estonia has changed and achieved a lot in the 25 years of freedom following the restoration of independence.
25 taasiseseisvumisele järgnenud vabadusaastaga on Eesti väga palju muutunud ja väga palju saavutanud.
Estonia has changed from a totalitarian society into a country, where human rights are respected, freedom of speech applies and the principles of democracy and rule of law are followed.
Totalitaarsest ühiskonnast on Eesti muutunud riigiks, kus austatakse inimõigusi, kehtib sõnavabadus ja järgitakse demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.
Estonia is a NATO ally, a member of the European Union and belongs to other most important international organisations.
Eesti on NATO liitlane, Euroopa Liidu liikmesriik, kuulub mitmetesse teistesse rahvusvahelistesse kõige olulisematesse organisatsioonidesse.
We work every day to remain a trustworthy partner and an ally and to share our values with other countries.
Töötame igapäevaselt selle nimel, et olla usaldusväärseks partneriks ja liitlaseks, et jagada oma väärtusi ka teistele riikidele.
During the second half of next year Estonia will face a huge responsibility, Presidency of the Council of the European Union.
Järgmise aasta teisel poolel ootab Eestit ees vastutusrikas eesistumine Euroopa Liidus.
For 25 years there is no iron curtain between Estonians living in Estonia and Estonians abroad.
Juba 25 aastat ei ole Kodu-Eesti ja Välis-Eesti vahel raudset eesriiet.
In a globalised and mobile world the two terms have lost their former meaning and instead of talking about Estonians at home and expatriates, we talk more and more about “global Estonians”.
Globaliseerunud ja mobiilses maailmas on need mõisted kaotanud oma endise tähenduse ning kodu- ja väliseestlase asemel räägime järjest rohkem „globaalsetest eestlastest“.
Entrepreneur Rainer Sternfeld active both in the US and Estonia recently said at the Opinion Festival in Paide that Estonian border is where Estonians are and he does not feel like he has been away from home because technical solutions enable him to keep in touch.
USAs ja Eestis tegutsev Eesti ettevõtja Rainer Sternfeld ütles hiljuti Paides toimunud arvamusfestivali järgmist: Eesti piir on seal, kus on eestlased, ning ta ei tunne, et oleks kodust ära olnud, sest tehnilised lahendused võimaldavad sidet hoida.
Different estimates say that there are around 120,000 – 200,000 people from Estonia living abroad.
Eri hinnanguil elab praegu väljaspool Eestit umbes 120 000 – 200 000 Eestist pärit inimest.
It’s our greatest potential.
See on meie suur potentsiaal.
Among yourselves are people that went abroad before the Republic was declared, those who fled from occupation but also people that have left during the past 25 years for shorter or longer periods.
Teie seas on nii enne meie Vabariigi sündi võõrsile läinuid, okupatsiooni eest pagenuid aga ka viimase 25 vabadusaasta jooksul mujale lühemaks või pikemaks ajaks siirdunuid.
All of you have a connection with Estonia, your Estonian story, your dreams about Estonia.
Teil kõigil on Eestiga oma side, teil kõigil on Eestiga oma lugu, teil kõigil on Eestiga oma unistused.
We are all connected by a wish that Estonia would do great.
Meid kõiki ühendab soov, et Eestil läheks hästi.
I believe that most of you keep in touch with developments in Estonia, are happy with the country’s successes and are worried about challenges facing Estonia.
Usun, et enamus teist hoiab end kursis Eesti arengutega, rõõmustab riigi kordaminekute üle ja valutab südant Eesti murekohtade pärast.
Everyone of us – regardless of where we are – has a chance to contribute to the improvement and future of Estonia.
Igaühel meist – olenemata sellest, kus me oleme – on võimalus anda oma panus Eesti arengusse, Eesti tulevikku.
Estonia’s global influence today is much stronger that one would assume from our small population.
Eesti globaalne mõju on tänapäeval märksa suurem kui meie väike rahvaarv seda eeldaks.
Thanks to you my work and my colleagues’ work of introducing Estonia as diplomats is much easier.
Tänu teile on minu ja minu kolleegide töö Eesti tutvustamisel diplomaatidena palju lihtsam.
Just like Estonia needs the support of Estonians living abroad, you need the support of Estonia.
Nii nagu Eesti vajab väljaspool Eestit elavate eestlaste toetust, vajate ka teie Eesti tuge.
Every Estonian Representation abroad has to keep in touch with Estonians living in the respective country.
Iga Eesti välisesinduse üheks tööülesandeks on asukohamaal elavate eestlastega sideme hoidmine.
Our Representations ask you to come together during the holidays important to our country and our nation, they help to organize local culture events, share information and keep in touch with the local Estonian community.
Meie esindused kutsuvad teid kokku meie riigile ja rahvale oluliste tähtpäevade puhul, aitavad organiseerida kohapeal kultuuriüritusi, levitada teavet ja hoida sidet kohaliku eesti kogukonnaga.
The concept of the 12th Youth Song and Dance Celebration taking place in Tallinn next year is roots that connect us to Estonia wherever our life takes us and we welcome Estonians from near and far.
Järgmisel aastal toimub Tallinnas XII noorte laulu- ja tantsupidu, mille teemaks on juured, mis seovad meid Eestiga, ükskõik kuhu meid elutee ka viib ja kuhu on oodatud kõik eestlased lähedalt ja kaugelt.
You all, too.
Ka teie, kõik.
The independence of Estonia is a reason to be happy about our country, our land and our nation.
Eesti iseolemine annab meile põhjuse tunda erilist rõõmu oma riigist, oma maast, oma rahvast.
Long live Estonia!
Elagu vaba Eesti!
Yesterday, Foreign Minister Sven Mikser met the Estonian troops serving in south Lebanon as part of the UNIFIL peacekeeping mission to get to know their everyday work and mark the 100th Anniversary of Estonia together.
Välisminister Sven Mikser kohtus eile õhtul Lõuna-Liibanonis rahuvalvemissioonil UNIFIL teenivate Eesti kaitseväelastega, et tutvuda nende igapäeva tegevustega ning tähistada Eesti 100. sünnipäeva.
“As a small country, Estonia is not able to compete with bigger countries in the number of troops, but the professionalism of Estonian servicemen is never unnoticed,” he emphasised.
„Küll numbriliselt ei ole meil võimalik tulenevalt oma väiksusest olla esirinnas, kuid meie kaitseväelaste professionaalsus ei jää kunagi tähelepanuta ja kiidusõnadeta,“ rõhutas ta.
Mikser commended Estonian troops for their contribution to UNIFIL mission.
Mikser tunnustas Eesti kaitseväelasi nende eeskujuliku panuse eest UNIFIL-i missiooni.
The foreign minister also emphasised the importance of the experiences peacekeeping missions offer.
Välisminister rõhutas ka rahuvalvemissioonidelt saadava kogemuse olulisust.
It is the same today and will remain so in the future.
Nii on see ka täna ning nii see ka jääb.
Happy upcoming Anniversary of the Republic of Estonia,” he added.
Head saabuvat Eesti Vabariigi juubelit!“ sõnas ta.
Today, Foreign Minister Sven Mikser will meet with NATO Secretary General Jens Stoltenberg in Brussels.
Välisminister Sven Mikser kohtub täna Brüsselis NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga.
The meeting will focus on next steps to be taken to strengthen NATO’s deterrence and defence posture as well as the implementation of decisions from the Brussels Summit in July.
Kohtumisel räägitakse järgmistest sammudest NATO kaitse-ja heidutustegevuse suurendamiseks ja juulikuise Brüsseli tippkohtumise otsuste täitmise seisust.
Mikser and Stoltenberg will also discuss cooperation between the EU and NATO as well as relations with Russia.
Samuti tulevad jutuks NATO ja Euroopa Liidu koostöö ning suhted Venemaaga.
In addition to the meeting with Secretary General Stoltenberg, Foreign Minister Mikser will formally open Estonia’s new Permanent Representation to NATO in the new NATO headquarters.
Lisaks kohtumisele peasekretär Jens Stoltenbergiga avab välisminister Sven Mikser ametlikult Eesti esinduse ruumid NATO peakorteris.
All 30 staff members of the Estonian representation have moved to the new building.
Uude Eesti alalisse esindusse NATO peakorteris Brüsselis on kolinud kõik 30 esinduse töötajat.
Since July, all NATO’s international civilian and military staff and representations of 29 countries are located under one roof at the new headquarters.
Alates juulist paiknevad NATO peakorteris ühe katuse all kogu NATO rahvusvaheline tsiviil- ja sõjaline personal ning 29 riigi esindused.
Margus Rava was born in Tallinn in 1964.
Margus Rava sündis 1964. aastal Tallinnas.
In 1989, he graduated from the Tallinn Polytechnical Institute as an electronic engineer and in 1992, from the Estonian School of Diplomacy.
1989. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ning 1992. aastal Eesti Diplomaatide Kooli.
In 1991, Margus Rava began to work for the Ministry of Foreign Affairs in the press and information department.
1991. aastal alustas Margus Rava töötamist välisministeeriumi pressi- ja infoosakonnas.
From 1994 to 1997 he worked as a political affairs diplomat in the Embassy of Estonia in Riga and from 2000 to 2002 he was an economic affairs diplomat in the Embassy of Estonia in London.
Aastatel 1994-1997 töötas ta poliitikadiplomaadina Eesti saatkonnas Riias ning aastatel 2000-2002 oli ta majandusdiplomaat Eesti saatkonnas Londonis.
From 2002-2006 Margus Rava was the Foreign Ministry’s Director General of the external economic and development cooperation department.
2002-2006 oli Margus Rava välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor.
From 2006 to 2010 Rava was the Ambassador of Estonia to France and the Permanent Representative of the Republic of Estonia to UNESCO.
Aastatel 2006-2010 oli Rava Eesti suursaadik Prantsusmaal ning Eesti Vabariigi alaline esindaja UNESCO juures.
From the fall of 2010 until his departure for Greece, Margus Rava was the Foreign Ministry’s Ambassador-at-Large for Energy and Climate Affairs.
2010. aasta sügisest kuni Kreekasse suundumiseni tegutses Margus Rava välisministeeriumi energeetika ja kliimaküsimuste diplomaatilise eriesindajana.
Since 2011, Margus Rava has also been the non-residing Ambassador of Estonia to Jordan.
Alates 2011. aastast on Margus Rava ka Eesti mitteresideeriv suursaadik Jordaanias.
At their meetings with Foreign Minister Urmas Paet, Canadian Foreign Minister Lawrence Cannon and Defence Minister Peter MacKay recognised Estonia’s important and visible contribution to building up Afghanistan.
Kanada välisminister Lawrence Cannon ja kaitseminister Peter MacKay tunnustasid kohtumisel Eesti välisministri Urmas Paetiga Eestit olulise ja nähtava panuse eest Afganistani ülesehitusse.
Foreign Minister Paet said that both Estonian and Canadian soldiers work to stabilise the security situation in southern Afghanistan.
Välisminister Paeti sõnul on nii Eesti kui Kanada kaitseväelased tegevad Lõuna-Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerimisel.
Paet gave Cannon an overview of Estonia’s civil contribution to developing the health care system in Helmand Province.
Paet andis Cannonile ülevaate Eesti tsiviilpanusest Helmandi provintsi tervishoiuvaldkonna arendamisel.
“In its civil aid, Estonia focuses first and foremost on health care, improving the situation of women and children, and establishing good administrative practices,” he added.
„Eesti keskendub tsiviilabis Afganistanile eelkõige tervishoiule, naiste ja laste olukorra parandamisele ning heade valitsemistavade edendamisele,” lisas ta.
Defence Minister McKay stated that Estonia’s soldiers are highly valued allies in ensuring security in Afghanistan’s Helmand Province.
Kaitseminister MacKey sõnul on Eesti kaitseväelased kõrgelt hinnatud liitlased julgeoleku tagamisel Helmandi provintsis Afganistanis.
Foreign Minister Paet invited Canada to participate in the Eastern Partnership Training Centre that will be established in Tallinn.
Välisminister Paet kutsus Kanadat osalema Tallinnas tegutsema hakkava Idapartnerluse koolituskeskuse tegevuses.
“The training centre, which is based on the Estonian School of Diplomacy, will focus on increasing administrative capacity in the public sector of Eastern Partnership states and on sharing reform experiences.
„Eesti Diplomaatide Kooli baasil Tallinnas tegevust alustav koolituskeskus keskendub Ukraina, Moldova, Gruusia ja teiste idapartnerluse riikide avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmisele ning reformikogemuse jagamisele.
The participation of Canada and all of our international partners is welcome,” he stated.
Kanada nagu ka teiste rahvusvaheliste partnerite osalemine on oodatud,” lausus ta.
Paet asserted that Estonia-Canada co-operation has been successful in the development aid sector as well.
Eesti ja Kanada koostöö on Paeti sõnul olnud edukas ka arenguabi vallas.
“For example, in co-operation with Canada we have shared economic policy experiences with Ukrainian state officials and helped to alleviate the aftermath of the earthquake in Haiti,” said Paet.
„Näiteks oleme koostöös Kanadaga jaganud Ukraina riigiametnike majanduspoliitika alaseid kogemusi ning aidanud kaasa Haiti maavärina tagajärgede likvideerimisele,” ütles Paet.
“We would like to continue development co-operation with Canada in the future,” he added.
„Soovime arengukoostööd Kanadaga ka tulevikus jätkata,” lisa ta.
Paet noted that Estonia would also like to intensify relations with Canada by expanding its network of honorary consuls.
Paet märkis, et Eesti soovib tihendada Kanadaga suhteid ka aukonsulite võrgustiku laiendamise kaudu.
“Estonia just opened an honorary consulate in Halifax, and starting today a new honorary consul in Canada will begin working in Quebec,” he stated.
„Äsja avas Eesti aukonsulaadi Halifaxis ning alates tänasest alustab tööd kuues aukonsul Kanadas Quebecis,” lausus ta.
Paet and Cannon also discussed developments in the Arctic.
Paet ja Cannon kõnelesid ka arengutest Arktikas.
Paet said that Estonia would like for the role of the European Union in Arctic issues to increase and that the EU should gain observer status in the Arctic Council.
Paeti sõnul soovib Eesti, et Euroopa Liidu roll peaks Arktika küsimustes suurenema ning EL peaks saama vaatleja staatuse Arktika Nõukogus.
“Because the Arctic is so vulnerable, all of us co-operating is inevitable and would be beneficial for the environmental, economic and security sectors,” said Paet.
„Arktika haavatavuse tõttu on kõikide koostöö vältimatu ning tooks kasu nii keskkonna, majanduse kui ka julgeoleku vallas,” ütles Paet.
At his meeting with Canadian Minister of Defence Peter McKay, Foreign Minister Urmas Paet said that Canada is welcome to participate in the work of the NATO Cyber Defence Centre of Excellence in Estonia.
Kohtumisel Kanada kaitseministri Peter MacKayga ütles välisminister Urmas Paet, et Kanada on oodatud osalema Eestis tegutseva NATO Küberkaitse Kompetentsikeskuse töös.
“Cyber crime does not recognise borders, which is why international co-operation is extremely important for ensuring cyber security,” Paet emphasised.
„Küberkuritegevus ei tunnista piire, mistõttu on rahvusvaheline koostöö küberjulgeoleku tagamisel äärmiselt oluline,” rõhutas Paet.
Paet and McKay also addressed co-operation in NATO, including NATO’s new Strategic Concept, matters related to the Afghanistan mission, and Estonia-Canada bilateral defence co-operation.
Paet ja MacKey kõnelesid veel koostööst NATOs, sealhulgas NATO uuest strateegilisest kontseptsioonist, Afganistani missiooniga seonduvast ning Eesti ja Kanada kahepoolsest kaitsealasest koostööst
Canada was the first NATO member state to ratify Estonia’s NATO accession protocol.
Kanada oli esimene NATO liikmesriik, kes ratifitseeris Eesti NATO liitumisprotokolli.
Photos from the meetings with the Canadian foreign minister and defence minister: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Fotod kohtumistest Kanada välisministri ja kaitseministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
At the meeting, it was recognized that Estonian foreign ministers have developed a steady tradition of meeting with representatives from Jewish organizations while attending the UN’s General Assembly.
Kohtumisel tõdeti, et Eesti välisministritel on juba meeldivaks traditsiooniks saanud ÜRO Peaassambleele tulles ka juudiorganisatsioonide esindajatega kohtuda.
The opening of the synagogue, which is built after original designs by Estonian architects, was attended by current Israeli President Shimon Peres.
Sünagoog, mille avamisel maikuus osales ka praegune Iisraeli president Shimon Peres, on ehitatud Eesti arhitektide originaalprojekti järgi.
At the meeting, both sides also exchanged thoughts about current international events.
Veel vahetati mõtteid rahvusvahelise elu aktuaalsetel teemadel.
They discussed the upcoming Estonian referendum, the forthcoming European Union Intergovernmental Conference (IGC) and the co-operation of Baltic Sea States.
Kohtumisel olid arutlusel eelseisev Eesti rahvahääletus, peatselt algav Euroopa Liidu valitsustevaheline konverents ning Läänemeremaade koostöö.
Foreign Minister Ojuland gave an overview of the pre-referendum situation.
Välisminister Kristiina Ojuland andis ülevaate olukorrast rahvahääletuse eel.
Both ministers expressed hope that Sunday’s referendum would result in a “Yes” vote.
Mõlemad ministrid avaldasid lootust, et pühapäeval toimuval rahvahääletusel jääb peale "jah"-vastus.
Estonia and Finland’s foreign ministers shared thoughts of last weekends Gymnich meeting in Riva del Garda and assessed it positively.
Eesti ja Soome välisminister vahetasid mõtteid eelmise nädala lõpus Riva del Gardas toimunud Gymnichi kohtumise üle ning hindasid seda positiivselt.
The ministers recognised that Estonia and Finland share views concerning the constitutional treaty of the EU and agreed that standing up for mutual interests will also require a mutual effort.
Ministrid tõdesid, et Eesti ja Soome on paljudes ELi põhiseaduslikku lepingut puudutavates küsimustes sarnastel seisukohtadel ning ühiste huvide eest seismine vajab ka ühiseid jõupingutusi.
"I am sure that we will achieve a good result if Estonia, Finland and other like-minded countries not only raise questions, but also offer concrete solutions," stressed Ojuland.
"Olen kindel, et saavutame hea tulemuse, kui Eesti ja Soome ning teised ühel meelel olevad riigid mitte üksnes ei tõstata küsimusi, vaid pakuvad välja ka konkreetseid lahendusi," rõhutas Ojuland.
The Estonian Foreign Minister presented an overview of the Estonian Presidency and introduced the action plan of the Council of Baltic Sea States to her Finnish colleague.
Eesti välisminister tutvustas Soome kolleegile ka ülevaate Eesti eesistumise prioriteetidest ning tegevussuundadest Läänemeremaade Nõukogus.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Ambassador of the Russian Federation to Estonia Nikolai Uspenski on Wednesday, 27 August.
Kolmapäeval, 27. augustil kohtus välisminister Urmas Paet Vene Föderatsiooni suursaadikuga Eestis Nikolai Uspenskiga.
During their meeting, Foreign Minister Paet emphasised to Ambassador Uspenski that Estonia condemns Russian President Dmitri Medvedev’s decision, by which Russia recognises the independence of Abkhazia and South Ossetia.
Välisminister Urmas Paet toonitas kohtumisel suursaadik Uspenskile, et Eesti mõistab hukka Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi otsuse, millega Venemaa tunnustab Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust.
“Estonia, like all European Union and NATO member states, adheres firmly to the principles of Georgia’s territorial integrity,” stressed Foreign Minister Urmas Paet.
„Eesti, nagu kõik Euroopa Liidu ja NATO liikmesriigid, lähtub selgelt Gruusia territoriaalse terviklikkuse printsiibist,” rõhutas välisminister Paet.
The foreign minister emphasised that Russia must respect Georgia’s territorial integrity as well as follow the cease-fire agreement and withdraw its forces from Georgia without delay.
Välisminister rõhutas, et Venemaa peab austama Gruusia territoriaalset terviklikkust ning järgima sõlmitud relvarahu ja viivitamatul oma väed Gruusiast tagasi tõmbama.
“Russia’s move is a breach of international law and the principles of stability in Europe,” said Paet.
„Venemaa samm on rahvusvahelise õiguse ja Euroopa stabiilsuse põhimõtete rikkumine,” ütles Paet.
“The attack on Georgia’s territory and the ongoing presence of Russian troops in Georgia are completely unacceptable,” he added.
„Ka on täiesti lubamatu Gruusia territooriumi ründamine ja Vene vägede jätkuv viibimine Gruusias,” lisas ta.
Ambassador Uspenski spoke about Russia’s decision to recognise the independence of Abkhazia and South Ossetia.
Suursaadik Uspenski kõneles Venemaa otsusest tunnustada Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat.