natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The session of the intergovernmental commission indicates a new stage in the development of bilateral relations and a deepening of direct contacts between the corresponding institutions in the two nations.
Ühiskomisjoni istungi toimumine tähistab kahepoolsete suhete arengu uut etappi ja otsekontaktide süvendamist mõlema riigi vastavate institutsioonide vahel.
Co-operation between Ukraine and the European Union was discussed at the meeting.
Ühisistungil kõneldi Ukraina ja Euroopa Liidu vahelisest koostööst.
Other topics addressed were Estonia-Ukraine bilateral relations in trade relations and reciprocal investment opportunities.
Samuti räägiti Eesti ja Ukraina kahepoolsetest kaubandussuhetest ja vastastikustes investeerimisvõimalustest.
In addition, the parties discussed co-operation in information technology, as well as opportunities to intensify co-operation in biotechnology, agriculture, education and research, space technology, and environmental and energy matters.
Kõneldi ka infotehnoloogiaalasest koostööst, aga ka koostöövõimaluste tihendamisest biotehnoloogia, põllumajanduse, hariduse ja teaduse, kosmosetehnoloogia, keskkonna -ja energeetikaküsimustes.
Other topics of discussion were development co-operation, Eastern Partnership, and questions and problems raised by Ukrainian businesses working in Estonia.
Samuti peatuti arengukoostöö ja idapartnerluse temaatikal ning käsitleti Ukrainas tegutsevate Eesti ettevõtjate poolt tõstatud küsimusi ja probleeme.
The Agreement on Economic, Industrial, Technical and Scientific Cooperation between the Government of the Republic of Estonia and the Ukrainian Cabinet of Ministers came into effect on 24 September 2008.
Eesti Vabariigi Valitsuse ja Ukraina Ministrite Kabineti vahelise majandus-, tööstus-, teadus-, ja tehnilise koostöö kokkulepe jõustus 24. septembril 2008. aastal.
The leaders of the present and future member states of the European Union discussed today in Nice, which reforms are to be carried out in the European Union, so its institutions would be prepared for the enlargement of the EU and express the interests of all member states in a balanced way.
Euroopa Liidu praeguste ja tulevaste liikmesriikide juhid arutasid täna Nizzas, milliseid reforme tuleb läbi viia Euroopa Liidus, et selle institutsioonid oleksid valmis ELi laienemiseks ja väljendaksid tasakaalustatult kõikide liikmesriikide huve.
Consultations with the candidate states preceded the EU summit meeting beginning today, the main objectives of which is to successfully bring the negotiations on institutional reforms to a conclusion.
Nõupidamine kandidaatriikidega eelnes täna algavale Euroopa Liidu tippkohtumisele, mille üks peamisi eesmärke on viia edukalt lõpule läbirääkimised institutsioonide reformide üle.
President Lennart Meri delivered an address in Nice, focusing on the question how to proceed after a successful summit meeting and emphasized the importance of enlarging the EU.
President Lennart Meri esines Nizzas sõnavõtuga, milles keskendus küsimusele, kuidas edasi liikuda pärast õnnestunud tippkohtumist ning rõhutas EL laienemise tähtsust.
In Mr Meri's words the due date of enlargement has already been established as a result of political decisions and all activities up till now.
Meri sõnul on laienemise tähtaeg poliitiliste otsuste ja kogu senise tegevuse tulemusena juba püstitatud.
"This is the year 2003.
"See on aasta 2003.
It is important that candidate countries that are ready will actually accede to the Union in 2003, thus ensuring a belief in Europe's political will to unite," said Meri.
Tähtis on, et valmisolevad kandidaatriigid aastal 2003 ka Euroopa Liiduga liituvad, tagades seega usalduse Euroopa poliitilisse tahtesse ühineda," ütles Meri.
"This is not a race between candidate countries.
"Tegemist pole võidujooksuga kandidaatriikide vahel.
Each country has chosen the content and the speed of its own reforms, approaching the European Union according to its possibilities.
Iga riik on valinud oma reformide sisu ja kiiruse, lähenedes Euroopa Liidule vastavalt oma võimalustele.
It is important that the states that have implemented radical reforms would be justly assessed by the European Union.
On oluline, et radikaalseid reforme teostanud riigid saaksid Euroopa Liidult ka õiglase tunnustuse.
Such an approach will ensure the dynamics of the enlargement process.
Selline lähenemine kindlustab laienemisprotsessi dünaamika.
But what is even more important, it will ensure the credibility of the European Union enlargement in the eyes of the public," Estonia's President said.
Ja mis veelgi olulisem: see kindlustab Euroopa Liidu laienemisele usaldusväärsuse rahva silmis," lausus Eesti president.
Enlargement is the objective of Europe, the process is indeed the aim, because there will never be a completed Europe," said President Meri.
Laienemine ongi Euroopa sisu, protsess ongi sisu, sest ei saa kunagi olema valmis Euroopat," ütles president Meri.
These fears proved to be groundless then, and will be groundless also as concerns the current enlargement," President Meri emphasized, speaking to the leaders of the European Union and its candidate states.
Need kartused olid liivale rajatud ega ole paikapidavad ka praegusel laienemisel," rõhutas president Meri Euroopa Liidu ja kandidaatriikide juhtide ees kõneldes.
Today President Meri also appeared at the press conference in Nice.
President Meri esines täna Nizzas ka pressikonverentsil.
After the working lunch and "family photo" with the leaders of the candidate states, the EU member states began their summit meeting by approving the basic rights charter of the European Union.
Pärast töölõunat ja perefotot koos kandidaatriikide juhtidega alustasid EL liikmesriigid oma tippkohtumist Euroopa Liidu põhiõiguste harta heakskiitmisega.
The EU summit meeting will continue until Saturday, December 9th.
EL tippkohtumine Nizzas kestab laupäeva, 9. detsembrini.
On Thursday, 11 November, Estonian Ambassador to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland Aino Lepik von Wirén presented her credentials to Queen Elizabeth II.
Neljapäeval, 11. novembril andis Eesti Vabariigi suursaadik Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigis Aino Lepik von Wirén kuninganna Elizabeth II üle oma volikirja.
In the discussion following the presenting of credentials, Her Majesty and Ambassador Lepik von Wirén discussed bilateral relations between Estonia and the United Kingdom and acknowledged the very good co-operation between the two nations.
Volikirja üleandmisele tseremooniale järgnenud vestluses rääkisid Tema Majesteet ja suursaadik Lepik von Wirén Eesti ja Ühendkuningriigi kahepoolsetest suhetest ning tõdesid väga head koostööd kahe riigi vahel.
Queen Elizabeth II recognised the Estonian soldiers that participate in battle activities in Afghanistan’s Helmand Province alongside British soldiers.
Kuninganna Elisabeth II avaldas tunnustust Eesti sõduritele, kes koos Briti sõduritega Afganistanis Helmandi provintsis lahingutegevuses osalevad.
Queen Elizabeth II expressed interest in Estonia’s current economic situation and the Estonian ambassador told Her Majesty about Estonia’s transition process to the euro.
Kuninganna Elizabeth II tundis huvi Eesti majanduse hetke olukorra vastu ning Eesti suursaadik rääkis Tema Majesteedile Eesti eurole üleminekuprotsessist.
The Queen also recalled her encounters with Estonians that were living in exile in the 1950s.
Kuninganna meenutas ka oma kohtumisi eestlastega, kes elasid 1950. aastatel paguluses.
Ambassador Aino Lepik von Wirén was born on 28 October 1961 in Stockholm.
Suursaadik Aino Lepik von Wirén on sündinud 28. oktoobril 1961. aastal Stockholmis.
She graduated from the faculty of law at Stockholm University in 1987 and has also studied at the University of Surrey in England.
1987. aastal lõpetas ta Stockholmi Ülikoolis õigusteaduse eriala ning samuti on ta õppinud Surrey Ülikoolis Inglismaal.
Aino Lepik von Wirén has done diplomatic work since 1994, when she began working in the Foreign Ministry’s legal department as the head of the human rights division.
Diplomaatilisel tööl on Aino Lepik von Wirén alates 1994. aastast, mil asus tööle välisministeeriumi juriidilisse osakonda inimõiguste büroo direktorina.
Following that, Aino Lepik von Wirén was the Estonian ambassador to Portugal from 2003-2006 and the Estonian ambassador to Israel from 2007-2010.
Aastatel 2003-2006 oli Aino Lepik von Wirén Eesti suursaadik Portugalis ja aastatel 2007-2010 Eesti suursaadik Iisraelis.
Before assuming her current position, Aino Lepik von Wirén served as the Foreign Ministry’s undersecretary for legal and consular affairs.
Enne praegusele ametikohale asumist töötas Aino Lepik von Wirén välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantslerina.
Lepik von Wirén speaks Swedish, English and French.
Võõrkeeltest valdab suursaadik Lepik von Wirén rootsi, inglise ja prantsuse keelt.
Aino Lepik von Wirén is married with one son and one daughter.
Aino Lepik von Wirén on abielus, tal on tütar ja poeg.
At the meeting of European Union foreign ministers held today in Cyprus, Foreign Minister Urmas Paet noted that matters related to education are playing an increasingly important role in foreign and security policy.
Välisminister Urmas Paet märkis täna Küprosel Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel, et haridusega seotud küsimustel on üha olulisem roll välis- ja julgeolekupoliitikas.
“Education is a sector that affects the development of all societies, which is why the EU must equalise and more efficiently plan its activities in education matters,” he said.
„Haridus on valdkond, mis mõjutab kõigi ühiskondade arengut ning seetõttu peab EL ühtlustama ja paremini planeerima ka oma tegevusi haridusküsimustes,“ ütles ta.
The foreign minister stated that education plays an important role in building up post-conflict societies and ensuring stability, and the European Union must find opportunities to make its activities in this area more effective.
Välisministri sõnul on haridusel tähtis osas ühiskondade konfliktijärgsel ülesehitusel ja stabiilsuse kindlustamisel ning Euroopa Liidul tuleb leida võimalusi oma sellesuunaliste tegevuste tulemuslikumaks elluviimiseks.
“For example, we must consider how to ensure continuing education for those children or youths who reside in a conflict zone or those who have been forced to flee their homes,” Paet added.
„Näiteks peame mõtlema sellele, kuidas tagada konfliktipiirkondades asuvate või sealt põgenema sunnitud laste ja noorte haridustee jätkumine,“ lisas Paet.
The foreign minister noted that within the framework of Estonian development co-operation in post-conflict states, Estonia has turned a lot of attention to education issues in Afghanistan.
Välisminister märkis, et konfliktijärgsetest riikidest on Eesti arengukoostöö raames haridusteemale palju tähelepanu pööranud Afganistanis.
“We have helped to improve the accessibility of education and the learning conditions for children in Afghanistan through many different projects.
„Oleme mitmete projektide raames aidanud parandada hariduse kättesaadavust ja Afganistani laste õppetingimusi.
Afghanistan and Estonia are also connected by a network of friendship schools,” he stated.
Samuti ühendab Afganistani ja Eesti koole sõpruskoolide võrgustik,“ lausus ta.
Paet said that reform processes in society also facilitate access to education and a general increase in the quality of education.
Paeti sõnul soodustab parem juurdepääs haridusele ja üldisem haridustaseme tõus ka reformiprotsesside toimumist ühiskonnas.
At the meeting, the foreign ministers also talked about water issues and acknowledged that matters related to water supplies could become one of the biggest sources of disagreements and conflicts in the world.
Samuti kõnelesid välisministrid kohtumisel veeküsimustest ning tõdesid, et veevarudega seonduv võib kujuneda üheks kõige suuremaks vastuolude ja konfliktide allikaks maailmas.
“We can estimate that by the year 2020 water consumption will increase by 20% but water resources will decrease as a result of climate change, which in turn will lead to water shortages in many countries,” Paet noted.
„2020. aastaks võib eeldada veekasutuse suurenemist 20% võrra ning kliimamuutusest tulenevat veeressursside vähenemist, mis omakorda suurendab paljudes riikides veepuudust,“ märkis Paet.
The foreign minister added that in this situation water could become a strategic resource that is used as a means of influence.
Välismister lisas, et sellises olukorras võib veest saada strateegiline ressurss, mida hakatakse kasutama mõjutusvahendina.
It is in the interests of the European Union if limited water supplies in areas of the Middle East, Northern Africa and Central Asia are not allowed to lead to conflict or failed states.
Euroopa Liidu huvides on, et veevaesemates piirkondades Lähis-Idas, Põhja-Aafrikas või Kesk-Aasias ei põhjustaks veevarude piiratus konflikte ega läbikukkunud riikide tekkimist.
“The EU must already today take steps in order to improve water supplies in countries with little water and to support investments into updating water and sprinkler systems,” said Paet.
„EL peab juba täna astuma samme selleks, et parandada sealsete veevaesemate riikide veevarustust ning toetama investeeringuid vee- ja niisutussüsteemide kaasajastamiseks,“ ütles Paet.
Estonian delegation meeting at Ministry for Transport and Communication of Zambia
Eesti delegatsioon kohtumisel Sambia transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumis
The Minister for Transport and Communication was particularly interested in the electronic services offered in Estonia as well as the practical possibilities of the Estonian ID card.
Sambia transpordi- ja kommunikatsiooniminister oli eriti huvitatud Eestis pakutavatest elektroonilistest teenustest ja ID kaardi praktilistest võimalustest.
The Estonian Delegation also introduced Estonia’s campaign to become a non-permanent member of the UN Security Council in 2020-2021.
Eesti delegatsioon andis ülevaate ka Eesti kampaaniast saada perioodil 2020-2021 ÜRO julgeolekunõokogu mittealaliseks liikmeks.
Estonian delegation meeting at the ICT Ministry of Zimbabwe
Eesti delegatsioon kohtumisel Kongo Vabariigi postiteenuste ja telekommunikatsiooni ministeeriumis
Member of the Estonian Parliament Eerik-Niiles Kross meeting with Tanzanian Minister of Foreign Affairs and International Cooperation Dr. Augustine P. Mahiga
Riigikogu liige Eerik-Niiles Kross ja Tansaania välis- ja rahvusvahelise koostöö minister Dr. Augustine P. Mahiga
The messages and the vision of the Estonian UN Security Council campaign were warmly received in Tanzania.
Lisaks märgiti, et Tansaanias hinnatakse kõrgelt Eesti delegatsiooni visiiti ning isiklikku kontakti.
Ambassador Margus Kolga, Minister of Foreign Affairs and Aviation of Saint Kitts and Nevis Mark Brantley, Member of the Estonian Parliament Mart Nutt, counsellor of the Ministry of Foreign Affairs of Estonia Ms. Mari Tomingas
Suursaadik Margus Kolga, St. Kitts ja Nevise välisminister Mark Brantley, Riigikogu liige Mart Nutt, välisministeeriumi nõunik Mari Tomingas
Mr Nutt met with Minister of Foreign Affairs and Aviation Mark Brantley, and Director of the Department of Technology Amicia Mussenden.
Viimase riigina külastati St Kitts ja Nevist, kus kohtuti välisminister Mark Brantley ja valitsuse IT-ameti direktori Amicia Mussenden’iga.
At the meeting with Foreign Minister, Estonian delegation introduced its key messages concerning the United Nations Security Council campaign and discussed the perspectives of bilateral and regional cooperation.
Kohtumisel välisministriga tutvustas Eesti osapool julgeolekunõukogu kampaaniaga seonduvaid sõnumeid ja arutas kahepoolse ning piirkondliku koostöö perspektiive.
Estonia and Saint Kitts and Nevis have successfully supported each other’s’ candidatures and Estonia hopes for the support of Saint Kitts and Nevis also for its Security Council candidature.
Eesti ja St Kitts ning Nevise kandidatuuride vastastikune toetamine on olnud tulemusrikas ning Eesti osapool loodab, et ka julgeolekunõukogu valimistel saame nende toetuse.
For Saint Kitts and Nevis the greatest security threat are the risks related to climate change and the impact of natural disasters on resilience of the society.
St Kitts ja Nevise suurim riigi julgeolekut puudutav mure on kliimamuutusest väljakasvavad riskid ja looduskatastroofidest tulenevad surved riigi kerksusele.
The 2017 hurricanes did not significantly affect Saint Kitts and Nevis, however, the extent of damages to its neighbouring islands – Dominica and the Virgin Islands – vividly demonstrates how complicated is the recovery for a small state and how it demands large-scale effort from entire society.
2017. aasta orkaanid St Kittsi ja Nevist väga ei puudutanud, kuid kõrvalsaartele – Dominica ja Neitsisaared – osakssaanud kahjustuste ulatus ja suurus teeb nendest taastumise väikeriigile keeruliseks ja nõuab ühiskonnalt äärmiselt suuri pingutusi.
Small states all over the world are in a paradoxical situation where they are suffering the most and disproportionally from the consequences of climate change, while not being its major cause.
Väikesed saareriigid üle maailma on paradoksaalses olukorras, kus olemata ise olukorra peamised põhjustajad, kannatavad nad kõige rohkem ja ebaproportsionaalselt suurelt tulemuste all.
Foreign Minister Brantley was interested in developing bilateral cooperation with Estonia in the area of e government, as well as proceed with exchanges related to theatre production, which was a pleasant surprise.
Kahepoolse koostöö valdkonnas tundis välisminister huvi digivaldkonna, aga ka kogemuste vahetamise teatriproduktsiooni alase kogemuste vahetamise vastu, mis oli meeldivalt üllatav.
At the end of the official visit, the Estonian delegation also called on the National ICT Centre of St Kitts and Nevis, where they introduced Estonia’s experience in e government and digital services.
Visiidi lõpus külastas delegatsioon ka St Kitts ja Nevise valitsuse infotehnoloogia keskust, kus tutvustati Eesti e-edulugu, e-valitsemist ja e-teenuseid, mis Eestis juurutatud.
The visit to Saint Kitts and Nevis draw to a close the two-week tour of MP Mart Nutt to the Eastern Caribbean countries.
St Kitts ja Nevise külastusega lõppes kahenädalane Mart Nuti visiit Ida-Kariibi riikidesse.
The other countries visited included Antigua and Barbuda, Saint Lucia, Saint Vincent and the Grenadines, and Dominica, where Mr Nutt met with several Prime Ministers, Foreign Ministers and senior officials.
Visiidi käigus külastati veel Antigua-Barbudat, St Luciat, St Vincenti ja Grenadiine ning Dominicat, kohtuti mitme peaministri, välisministri ja kõrgema riigiametnikuga.
Member of the Estonian Parliament Mart Nutt and Ambassador Margus Kolga met with the Permanent Secretary of the Ministry of Tourism, Foreign Affairs and Immigration H. E. Anthony Liverpool, Chief of Staff of the Prime Minister’s Office Ambassador Lionel Hurst and Senior Advisor to the Prime Minister Ambassador Colin Murdoch
Riigikogu liige Mart Nutt ja suursaadik Margus Kolga kohtumas Antigua ja Barbuda välisministeeriumi kantsler Anthony Liverpooli ja peaministri nõunike suursaadik Lionel Hursti ja suursaadik Colin Murdochiga
Estonian delegation, led by a Member of Estonian Parliament and Member of the President’s Advisory Council Mr. Mart Nutt, started this week a tour of Eastern Caribbean countries.
Käesoleval nädalal alustas Eesti delegatsioon eesotsas riigikogulase ja presidendi ÜRO julgeolekunõukogu kampaania nõukogu liikme Mart Nuttiga visiiti Ida-Kariibimere riikidesse.
The visit will take the delegation to Antigua and Barbuda, St. Lucia, St. Vincent and the Grenadines, Dominica and St. Kitts and Nevis.
Visiidi käigus külastatakse Antigua-Barbudat, St Luciat, St Vincenti ja Grenadiine, Dominicat ning St Kitts ja Nevist.
The aim of the visit is to introduce to the interlocutors the main messages of Estonia’s United Nations Security Council campaign and seek their support to Estonia’s candidacy, with the elections to the Council taking place in New York in June 2019.
Visiidi eesmärgiks on tutvustada Eesti julgeolekunõukogu kampaania põhiseisukohti ja otsida toetust julgeolekunõukogu kandidatuurile, mille valimine toimub New Yorgis ÜRO peaassambleel 2019. aasta juunis.
Additionally, the visit is used for introducing Estonia more broadly and seeking ways to enhance bilateral relations and cooperation.
Lisaks tutvustatakse Eestit ja arutatakse võimalusi kahepoolsete suhete elavdamiseks ning koostööks.
Eastern Caribbean states, like the majority of the world’s small island states, are particularly worried about the consequences of climate change, the effects of which they are acutely feeling on their everyday lives and environment.
Ida-Kariibimere riigid, nagu enamus maailma väikesaarriike, tunnevad muret kliimasoojenemisest tulenevate muutuste pärast, mille mõju nende igapäevasele eluolule ja looduskeskkonnale on äärmiselt tuntav.
A vivid example of that were the hurricanes of last autumn, which particularly fiercely struck Barbuda and Dominica and caused massive economic and social damages.
Seda näitasid kujukalt eelmise aasta sügise orkaanid, mis räsisid eriti Barbudat ja Dominicat ning tekitasid äärmiselt suurt majanduslikku ning sotsiaalset kahju.
The hosts thanked Estonia for its contribution to the liquidation of hurricane damages.
Võõrustajad tänasid Eestit panuse eest orkaanikahjustuste likvideerimisel.
Additionally, the interlocutors expressed hope that the activities of Estonian e-Governance Academy in the region as well as its cooperation with the Caribbean Telecommunications Union will continue, in particular in improving the resilience of the e-government system.
Lisaks avaldati lootust, et Eesti e-Riigi Akadeemia tegevus piirkonnas ja koostöö Kariibimere Telekommunikatsiooni Liiduga (Caribbean Telecommunications Union) jätkub, seda eelkõige e-valitsemissüsteemi kerksuse kasvatamisel.
E-Governance Academy and Estonian Information System Authority have been active in the Caribbean region already since 2013, which provides a solid platform for deepening cooperation.
E-Riigi Akadeemia ja Riigi Infosüsteemi Amet on Kariibimere piirkonnas olnud tegevad juba 2013. aastast saati, mis on hea platvorm koostöö süvendamiseks.
Antigua and Barbuda delegation is looking at an opportunity to visit Estonia this summer and participate in the Annual Tallinn e-Governance Conference.
Võimaluse korral külastab Antigua-Barbuda delegatsioon sel suvel Eestit ja osaleb e-Riigi Akadeemia aastakonverentsil.
Whenever possible, the countries have supported each other’s candidatures.
Võimaluse korral on vastastikku toetatud teineteise kandidatuure.
At the meeting in the Ministry of Foreign Affairs, the need for small states’ solidarity on global scale was stressed, because this is the only way for the small states to make themselves and their positions heard.
Antigua-Barbuda välisministeeriumis rõhutati väikeriikide kokkuhoidmise vajadust ka üleilmsel tasandil, sest ainult nii on võimalik omi huve kuuldavaks ja nähtavaks teha.
The legitimacy and efficiency of the UN Security Council would be improved by the inclusion of small states in its composition.
Julgeolekunõukogu legitiimsust, ka tõhusust parandaks kindlasti väikeriikide kuulumine selle koosseisu.
Mart Nutt is accompanied during the visit by Ambassador Margus Kolga and diplomat Mari Tomingas from the Ministry of Foreign Affairs.
Mart Nutti saadavad suursaadik Margus Kolga ja välisministeeriumi diplomaat Mari Tomingas.
The next destination of the delegation is Castries, the capital of St. Lucia.
Delegatsiooni järgmine sihtkoht on St Lucia pealinn Castries.
At his meeting in Tallinn today with Finnish Minister of European Affairs and Trade Relations Alexander Stubb, Foreign Minister Urmas Paet discussed co-operation opportunities for helping Estonian and Finnish entrepreneurs enter new markets.
Välisminister Urmas Paet arutas täna Tallinnas kohtumisel Soome Euroopa ja väliskaubandusministri Alexander Stubbiga koostöövõimalusi Eesti ning Soome ettevõtjate abistamisel uutele turgudele sisenemisel.
According to Foreign Minister Paet, the visit of the joint Estonian-Finnish business delegation to Indonesia earlier this year was successful.
Välisminister Paeti sõnul oli selle aasta algul toimunud Eesti ja Soome ühise äridelegatsiooni visiit Indoneesiasse edukas.