natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“That would send them a positive message from the European Union,” said Ambassador Tiido.
„See oleks neile positiivne sõnum Euroopa Liidu poolt,“ sõnas suursaadik Tiido.
Estonia, like many other EU member states, has waived the visa fees for visas to Estonia in a show of support for Belarusian citizens.
Eesti nagu mitmed teisedki EL-i liikmesriigid on Valgevene kodanike toetuseks loobunud viisatasust oma rahvuslikele viisadele.
The ministers also discussed recent developments in Syria, where violence continues and the security situation is worsening.
Ministrid arutasid ka viimaseid arenguid Süürias, kus vägivald jätkub ja julgeolekuolukord halveneb.
Estonia condemns all violence and supports adding additional individuals and companies to the sanctions list.
Eesti mõistab hukka igasuguse vägivalla ning toetab täiendavate isikute ja ettevõtete lisamist sanktsioneeritavate nimekirja.
Another topic on the agenda was the situation in the countries of the Sahel region (Mali, Mauritania, Niger and Algeria), where problems, especially in Mali, are growing more severe.
Veel oli päevakorras olukord Saheli piirkonna (Mali, Mauritaania, Niger ja Alžeeria) riikides, kus eriti Malis probleemid üha suurenevad.
Estonia supports the European Union’s activity in the region based on the EU Strategy for Security and Development in the Sahel, which in order to be effective must include active participation on the part of the countries themselves.
Eesti toetab Euroopa Liidu Saheli julgeoleku- ja arengustrateegial põhinevat tegevust piirkonnas, mille tõhusaks rakendamiseks on oluline riikide endi aktiivne osalemine.
On Saturday, 12 March, Foreign Minister Rein Lang met with Latvian Foreign Minister Artis Pabriks and Lithuanian Foreign Minister Antanas Valionis in Riga.
Laupäeval, 12. märtsil kohtus välisminister Rein Lang Riias Läti välisministri Artis Pabriksi ja Leedu välisministri Antanas Valionisega.
At the Foreign Ministers meeting, trilateral co-operation, topics related to the European Union and Georgia were under discussion.
Kolme Balti riigi välisministrite kohtumisel olid kõne all kolmepoolne koostöö, Euroopa Liiduga seonduvad teemad ning Gruusia.
The Foreign Ministers acknowledged having no problems in trilateral co-operation and exchanged information on their positions in respect of the European Union.
Välisministrid tõdesid, et kolmepoolses koostöös probleeme pole ning vahetasid informatsiooni oma seisukohtade osas Euroopa Liidu suunal.
In connection with the celebrations taking place on 9 May in Moscow, the Ministers noted that they respect the decisions of the Baltic Presidents.
Seoses 9. mail Moskvas toimuvate pidustustega märkisid ministrid, et nad respekteerivad Balti riikide presidentide otsuseid, kuna need on kantud erinevatest motiividest.
According to the Foreign Ministers, the assessment made by the Baltic States regarding the events of 1944 is clear and Russia will be addressed unanimously.
Välisministrite sõnul on Balti riikide hinnang 1944. aasta sündmustele ühene ning Venemaaga räägitakse ühel häälel.
The Estonian, Latvian and Lithuanian Foreign Ministers discussed the situation in Georgia in detail and agreed to strongly support the resumption of the Georgian Border Monitoring Mission under the aegis of the European Union.
Eesti, Läti ja Leedu välisministrid arutasid pikemalt olukorda Gruusias ja leppisid kokku, et toetavad tugevalt Gruusia piirivaatlusmissiooni taasalustamist Euroopa Liidu egiidi all.
"We consider it of utmost importance that the Border Monitoring Mission be re-established and we are prepared to lead the mission," Foreign Minister Lang underlined.
„Peame ülioluliseks, et piirivaatlusmissioon tekiks uuesti ja me oleme nõus võtma selle juhtimise enda peale,“ rõhutas välisminister Lang.
The Baltic Foreign Ministers expressed concern over the situation in Belarus.
Balti riikide välisministrid avaldasid muret ka olukorra pärast Valgevenes.
In the morning, the three Foreign Ministers kicked off a basketball tournament between the Foreign Ministries of the three Baltic States and Finland and competed in a free throw contest.
Kolm välisministrid avasid hommikul ka kolme Balti riigi ja Soome välisministeeriumide vahelise korvpalliturniiri ning võistlesid vabavisetes.
The goals will be established through negotiations with the UN.
Ojulandi sõnul tuleb majanduskontaktide eest hoolt kanda, neid süvendada ja värskendada.
At a Georgia-focused meeting of foreign ministers in Brussels, Foreign Minister Urmas Paet said that the European Union Monitoring Mission in Georgia needs to be extended and strengthened.
Välisminister Urmas Paet ütles Brüsselis Gruusia-teemalisel välisministrite kohtumisel, et Euroopa Liidu vaatlusmissiooni Gruusias tuleb tugevdada ja pikendada.
Paet stated that the OSCE and UN missions are in need of the same reinforcement, although the mandates for those missions end this year in June.
Sama tuleks Paeti sõnul teha ka OSCE ja ÜRO missiooniga, kuigi nende missioonide mandaadid lõpevad selle aasta juunis.
At the meeting, during which developments in Georgia as well as EU-Georgia and NATO-EU relations were addressed, it was agreed that both the EU and NATO should be paying even more attention to Georgia.
Gruusia arenguid ning ELi-Gruusia ja NATO-Gruusia suhteid käsitleval kohtumisel leiti, et nii EL kui NATO peaksid Gruusia –suunalist tähelepanu veelgi suurendama.
Foreign Minister Paet stated that it is essential to quickly begin EU-Georgia free trade agreement negotiations without setting additional prerequisites.
Välisminister Paeti sõnul on oluline EL-Gruusia vabakaubandusläbirääkimiste kiire alustamine ilma täiendavate eeltingimuste seadmiseta.
“Estonia does not want for more to be required of Georgia than the EU has asked of other nations with whom it has initiated free trade agreement negotiations,” he added.
„Eesti ei soovi, et Gruusialt nõutakse enam, kui EL on nõudnud teistelt riikidelt, kellega on alustatud vabakaubandusalaseid läbirääkimisi,“ lisas ta.
Estonia also supports concluding an EU-Georgia visa facilitation and readmission agreement as soon as possible.
Samuti toetab Eesti võimalikult kiiret ELi-Gruusia viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimist.
Also discussed was the progress of discussions in Geneva, which are addressing the situation in Georgia after the war.
Kõne all oli ka Genfi kõneluste kulg, millel käsitletakse Gruusia sõjajärgset olukorda.
“These discussions must certainly not be a mechanism by which attempts will be made to legitimise the independence of South Ossetia and Abkhazia,” said Paet.
„Kindlasti ei tohi need kõnelused olla mehhanismiks, mille käigus püütakse legitimeerida Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvust,“ ütles Paet.
While talking about NATO-Georgia relations, Paet said that Georgia has been one of NATO’s most efficient partner states.
Kõneldes NATO-Gruusia suhetest, ütles Paet, et Gruusia on NATOle olnud üks tublimaid partnerriike.
“Georgia has the support of NATO.
„Gruusial on NATO toetus.
During the past few months a NATO-Georgia Commission and an annual national programme have been created for co-operation with Georgia.
Viimastel kuudel on loodud NATO-Gruusia komisjon ja iga-aastane rahvuslik programm koostööks Gruusiaga.
The national programme is Georgia’s own document, which gives it freedom but also responsibility.
Rahvuslik programm on Gruusia enda dokument, mis annab talle vabaduse, aga ka vastutuse.
Georgia’s incorporation with the international forces in Afghanistan is also essential,” Paet said.
Samuti on oluline Gruusia liitumine rahvusvaheliste jõududega Afganistani missioonil,“ sõnas Paet.
Paet added that Georgia must continue to carry out democratic reforms.
Paet lisas, et Gruusia peab jätkama demokraatlike reformide läbiviimist.
“Estonia has supported Georgia’s reforms and will continue to do so,” he asserted.
„Eesti on Gruusia reforme toetanud ning on valmis seda tegema ka edaspidi.“
Other participants in the meeting on Georgia’s developments were representatives of the USA, Great Britain, Turkey, Sweden, Poland, Romania, Slovakia, the Czech Republic, Denmark, and Bulgaria, as well as Georgian Foreign Minister Grigol Vasadze and European Union Special Representatives Pierre Morel and Peter Semneby.
Gruusia arengute teemalisel kohtumisel osalesid ka USA, Suurbritannia, Türgi, Rootsi, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Tsehhi, Taani, Bulgaaria esindajad, samuti Gruusia välisminister Grigol Vasadze ning Euroopa Liidu eriesindajad Pierre Morel ja Peter Semneby.
Estonia would like for the European Union’s Eastern Partners in the South Caucasus – Georgia, Armenia, and Azerbaijan – to look to Europe and move closer to the European Union, Foreign Minister Urmas Paet said today at the European Union foreign ministers’ meeting in Brussels.
Eesti soovib, et Euroopa Liidu idapartnerid Lõuna-Kaukaasias − Georgia, Armeenia ja Aserbaidžaan vaataksid Euroopa suunas ning liiguksid Euroopa Liidule lähemale, ütles välisminister Urmas Paet täna Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis.
“The more countries that make this choice, the better it is for the European Union’s interests,” said the Estonian foreign minister.
„Mida rohkem riike teeb sellise valiku, seda enam on see Euroopa Liidu huvides,” ütles Eesti välisminister.
Georgia is in the forefront in terms of its ambition to integrate with the European Union as well as with the pace of its reforms, and it needs further attention and support from the European Union, Paet said.
Georgia on esirinnas nii Euroopa Liiduga lõimumise ambitsioonide kui reformide tempo poolest ning vajab Euroopa Liidu edasist toetust ja tähelepanu, sõnas Paet.
“Therefore we hope that in the near future the European Union will welcome Georgia’s European perspective,” he added.
„Seega loodame, et lähiajal tervitab Euroopa Liit nende Euroopa perspektiivi,“ lisas ta.
Paet stated that European Union Eastern Partnership has helped to significantly intensify political and economic ties with the South Caucasus countries.
Paeti sõnul on Euroopa Liidu idapartnerlus märkimisväärselt kaasa aidanud poliitiliste ja majanduslike sidemete tihendamisele Lõuna-Kaukaasia riikidega.
“Long-term conflicts that are hindering the development of the region still require the European Union’s attention,” he noted.
„Euroopa Liidu jätkuvat tähelepanu vajavad piirkonna arengut pärssivad pikaleveninud konfliktid,“ märkis ta.
Paet said that negotiations for Association Agreements with Armenia and Azerbaijan have gone well and negotiations are being started with Armenia and Azerbaijan for concluding visa facilitation and readmission agreements.
Paet rääkis, et assotsiatsioonilepingu läbirääkimised on kulgenud edukalt Armeenia ja Georgiaga ning Armeenia ja Aserbaidžaaniga alustatakse läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimiseks, Georgiaga soovime alustada viisadialoogi.
Estonia supports the European Union’s active work and leading role in addressing the aftermath of the conflict between Georgia and Russia.
Eesti toetab Euroopa Liidu aktiivset tegevust ning juhtivat rolli Georgia ja Venemaa vahelise konflikti tagajärgedega tegelemisel.
Also, the situation in the European Union’s southern neighbourhood, especially in Syria, Libya, and Egypt, was discussed.
Välisasjade istungil arutati Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid ning räägiti ELi tsiviilvõimekusest.
A joint session of foreign and defence ministers took place in the framework of the Foreign Affairs Council.
Üldasjade istungil arutasid välisministrid detsembrikuise Euroopa ülemkogu päevakorda.
Foreign Minister Urmas Paet took part in a meeting of a council of EU foreign ministers in Luxembourg on Monday, 16 June.
Esmaspäeval, 16. juunil osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis toimunud välisministrite nõukogul.
During a general affairs session, the European Union foreign policy leaders discussed the European Council’s conclusions and introduced the upcoming French, Czech, and Swedish presidency trio with their platform.
Üldküsimuste istungil arutasid ELi välispoliitikajuhid Euroopa Ülemkogu järeldusi ning tutvusid järgmise nn eesistuja-kolmiku: Prantsusmaa, Tšehhi ja Rootsi tegevusprogrammiga.
During the external relations session questions were raised regarding the situation in the Western Balkans, Africa, and the Middle East.
Välisküsimuste blokis olid kõne all olukord Lääne-Balkanil, Aafrikas ja Lähis-Idas.
In discussing the condition in the Western Balkans, the foreign ministers stopped first to address the situation following the parliamentary elections held on 1 June this year in Macedonia.
Rääkides olukorrast Lääne-Balkanil, peatusid välisministrid ennekõike olukorral Makedoonias pärast käesoleva aasta 1. juunil toimunud parlamendivalimisi.
The foreign ministers expressed concern over the violent events which occurred during the election.
Välisministrid väljendasid muret valimiste ajal toimunud vägivallailmingute üle.
According to Foreign Minster Paet, it is regrettable that areas populated by ethnic Albanians were unable to neither hold back violence nor observe the law.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on kahetsusväärne, et etniliste albaanlastega asustatud piirkondades ei suudetud ära hoida vägivalda ega täidetud kõiki seadusi.
“We should hope that Macedonia’s authorities will bring clarity to the offenders,” said Paet.
„Loodame, et Makedoonia võimud toovad selgust seaduserikkumistesse,“ sõnas välisminister Paet.
“It is important that the new parliament start its work as fast possible and that it continue with its reform and movement towards the European Union,” added Paet.
„On oluline, et uus parlament alustab tööd võimalikult kiiresti ning jätkab reforme ja liikumist Euroopa Liidu suunal,“ lisas Paet.
The EU foreign ministers concluded a Stabilisation and Association Agreement (SAA) with Bosnia and Herzegovina.
ELi välisministrid sõlmisid Bosnia- ja Hertsegoviinaga stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu (SAA).
“The Stabilisation and Association Agreement with Bosnia and Herzegovina will strengthen the whole region’s integration process with the EU,” stated the Estonian Foreign Minister.
„Stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonileping Bosnia- ja Hertsegovinaga tugevdab kogu regiooni lõimumisprotsessi Euroopa Liiduga,“ nentis Paet.
During the general affairs session, the EU foreign ministers discussed the European Council’s conclusion plans.
Üldküsimuste istungil arutasid Euroopa Liidu välisministrid käesoleval nädalal toimuva Euroopa Ülemkogu järelduste projekti.
The foreign ministers addressed the area of Western-Balkan foreign relations and also focused for a while on matters related to food and oil costs.
Välisministrid peatusid Lääne-Balkanil ja välissuhete valdkonnal ning vaagisid pikemalt toidu- ja kütusehindadega seonduvat.
According to Paet, a stance should be taken against market tampering as well as tax breaks.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleb turgu moonutavatesse meetmetesse nii toetuste kui ka maksusoodustuste näol suhtuda eitavalt.
“We are at such a standpoint where, to put a brake on the noted rise in prices, we cannot utilise fiscal policy measures,” said Paet.
„Oleme seisukohal, et hindade tõusu pidurdamiseks ei tohi kasutada maksupoliitilisi meetmeid,“ ütles Paet.
According to Paet, Estonia supports the advancements of its eastern partners in the frame of European Neighbourhood policy and agrees with the European Commission’s standpoint with respect to the Western Balkans, which reaffirms the region’s European Union perspective.
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti idapartnerluse esiletoomist Euroopa naabruspoliitika raames ning nõustub Euroopa komisjoni seisukohaga Lääne-Balkani osas, mis taaskinnitab kogu regiooni Euroopa Liidu perspektiivi.
With regards to Africa, the foreign ministers, along with the European Commissioner for Development and Humanitarian Aid, Louis Michel, discussed developments in the Sudan.
Aafrikast rääkides olid välisministritel koos arengukoostöövolinik Louis Micheliga kõne all arengud Sudaanis.
Over lunch, the foreign ministers exchanged their first thoughts regarding the union the Lisbon Treaty after Ireland’s so-called “no-vote”.
Töölõunal vahetavad välisministrid esmaseid mõtteid Lissaboni lepinguga seonduva üle pärast Iirimaal toimunud nn ei-referendumit.
Similarly, relations with China and Iran as well as the situation in Georgia were discussed.
Samuti on kõne all suhted Hiina ja Iraaniga ning olukord Gruusias.
Thank you, Tom [Ilves], and thank you, Mr. President, for the hospitality that you and all your other colleagues have extended over the past several days to my wife, Brooke, and to our team from the State Department.
Täna astun ma Teie ette korralise poolaastaettekandega Eesti välispoliitikast, mis sisaldab ka ülevaate hetkeseisust ja püüab heita pilku lähitulevikule.
For all of us, this has been an enjoyable and instructive visit to a brave and promising country.
Välisministrina tunnen ma rõõmu võimalusest Teiega korrapäraselt mõtteid vahetada.
The Frasures made us feel very much at home, just as all of you and your fellow Estonians had made them feel at home in Tallinn.
See tähendab, et meid tõepoolest koheldakse võrdsena kõigi teiste pretendentidega, lähtudes ainuüksi meie endi saavutustest.
Ambassador Wells tells me you’ve done the same with her — which, in her case, is especially appropriate, given her roots in Estonian soil and history.
See tähendab, et meie tulevik on meie endi kätes ja me peame tegema tööd, tööd ja veelkord tööd.
Home-coming, ladies and gentlemen, is my theme this afternoon.
Viimasel poolaastal on Valitsus tööle rakendanud asjakohased siseriiklikud struktuurid.
That, in a nutshell, ladies and gentlemen, is what we, your American friends, want for you and your two neighbors in the century just begun.
Suhetes NATO-ga oleme tänaseks ületanud deklaratsioonide ja vastastikuse kompimise tasandi.
We want it not just for your sake but for our own.
On käivitunud igapäevane poliitiline ja praktiline koostöö.
I say that because, for Americans, the fate of the Baltic states is nothing less than a litmus test for the fate of this entire continent, where the United States has such deep and abiding interests.
See on täielikus vastavuses Eesti poliitilise kursiga NATO avanemise osas: tuleb teha vähem sõnu ning rohkem asjalikku tööd.
Let me offer some thoughts on several of those institutions.
Eesti ja NATO koostöö keskseks teljeks on programm "Partnerlus rahu nimel".
I’ll start with one to which the U.S. does not belong but which we very much hope Estonia and its Baltic neighbors will join, and the sooner the better.
Koostöö NATO ja tema liikmesriikidega hõlmab BALTBAT'i väljaarendamist, õhuruumiseiret, väljaõpet, varustust—teisisõnu kaitseväe väljaarendamist tervikuna.
It’s fitting that Estonia was the first Baltic state invited to begin EU accession negotiations, since you’re so clearly well on your way to being a net contributor to Europe’s economic good health.
Ühisest ajaloost ja kultuuritaustast tingituna on Eestil oma naabritest kõige tihedamad ja lähedasemad suhted Põhjamaadega—nagu varemgi paljude sajandite vältel.
That brings me to the subject of another former Communist land that poses a challenge to Estonian foreign policy, as it does to American foreign policy, and that is the Russian Federation.
Põhjamaade toetus Eestile meie teel Euroopa Liidu ja euroatlantiliste julgeolekustruktuuride poole on täna erakordselt üksmeelne ning tugev.
He has stressed how important it is to all of us that a democratic Russia, at peace with itself and its neighbors, integrate itself into an undivided Europe.
Peaministri osalemine taoliste komplitseeritud probleemide lahendamisel on sise- ja välispoliitika ühtsuse tagamiseks paratamatu ning loomulik.
Now, to this audience I stress that we attach special importance to the U.S.-Baltic Partnership Commission, which advances many of the same goals as those other efforts but with an emphasis on the trans-Atlantic dimension.
Olgu mainitud kasvõi kaubandus, transiit, keskkonnakaitse, võitlus kuritegevusega, koostöö piirivalve ja tolli alal, energeetika, side, transport.
That’s one of several reasons that Secretary Albright asked him to join her team three years ago.
Presidendivalimised mööduvad ning Venemaa saab uusi võimalusi korrastamaks suhteid oma naabritega.
President Clinton has made it a steady theme of American policy to insist that the door to NATO membership remains open.
Eesti Välisministeerium valmistub sügishooajaks, et täita positiivse hõlvamise poliitika uute konkreetsete ettepanekutega.
You’ve heard the President say many times — and I repeat on his behalf today — that it remains a bedrock principle of American foreign policy that no country should be disadvantaged for reasons of history or geography.
Meid rõõmustab, et sama teeb ka Vene pool, nagu näitab nende poolt hiljuti edastatud ettepanek -- valmistuda läbirääkimisteks enamsoodustusreniimi kehtestamise üle vastastikuses kaubanduses.
You pointed out, with justifiable pride, that despite the many crimes of the Soviet period, a free and sovereign Estonia has not permitted acts of ethnic violence or retaliation.
Venemaa on riik, kus põhiseaduse ja sellega vastavuses oleva praktika kohaselt on välispoliitiliste otsustuste tegemine rangelt korrastatud.
She’s an example of how American investment is contributing to Estonia’s ongoing integration into the West, but she also personifies Estonia’s effort to integrate all its citizens into the mainstream of national life.
Kõigist muudest allikatest saabuvaid signaale ja ettepanekuid tuleb käsitleda informatsioonina, mis pole veel automaatselt küllaldane alus tegutsemiseks.
I dwell on this point because, over the two years that I’ve been co-chair of the U.S.-Baltic Partnership Commission, the issue of social integration has been one of the few agenda items that has sometimes generated what diplomats like Tom and me call “frank and businesslike exchanges of view” in our otherwise genuinely and almost totally harmonious relationship.
Eesti Välisministeerium tervitab igati suhtlemist Venemaaga regioonide, omavalitsuste ja muudel tasanditel, kuid juhib tähelepanu: kuni Vene partner pole oma tegevust Venemaa seadustele vastavalt kooskõlastanud, ei pruugi plaanitavad ettevõtmised tegelikkuses realiseeruda.
That said, the issue of social integration will, I have no doubt, remain vexing — both in your own politics and in your on-going dialogue with the Organization for Security and Cooperation in Europe.
Esiteks - ma pean loomulikuks, et vastutusrikkal hetkel langetab Vene rahvas oma demokraatliku otsustuse stabiilsuse, arengu ja kodurahu kasuks, asjalike suhete kasuks oma naabritega.
Let me therefore speak with candor about the American view about that body.
Eesti hakkab suhtlema naabermaa iga presidendiga.
When we Americans presume to make suggestions to others about their unfinished business of building democracy, we must do a better job of acknowledging that our own democracy-building is also incomplete.
Eesti majandusele avas uued perspektiivid tänavu kevadel jõustatud piiranguteta vabakaubandusleping Ukrainaga— meie hea sõbraga.
And by the way, like you, while we’re proud of our past, we also try to be honest about its darker moments.
Eesti on juba ammu tunnetanud vajadust tihendada sidemeid Euroopa Liidu lõunapoolsemate liikmesriikidega, avada seal Eesti esindusi.
Foreign Minister Sven Mikser took part in the Foreign Affairs Council meeting today in Brussels, where the EU Global Strategy, developments in North Korea and Libya and the migration issue were discussed.
Välisminister Sven Mikser osales täna Brüsselis välisasjade nõukogul, kus arutati ELi globaalstrateegiat, arenguid Liibüas ja Põhja-Koreas ning rändeküsimust.
As a noteworthy achievement, Mikser said the foreign ministers reached consensus on North Korea.
Mikser rõhutas olulise saavutusena, et Põhja-Korea osas jõudsid välisministrid ühise seisukohani.
The foreign ministers deplored the regime’s first intercontinental ballistic missile test.
ELi välisministrid mõistsid tugevalt hukka Põhja-Korea esimese mandritevahelise raketi katsetuse.
“We cannot remain onlookers in a situation where someone is violating their international obligations and jeopardising the world’s peace and security,” said Mikser.
„Me ei saa jääda pealvaatajaks olukorras, kus keegi rikub oma rahvusvahelisi kohustusi ja ohustab maailma rahu ja julgeolekut,“ rõhutas välisminister.