natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Estonian delegation was headed by Undersecretary for Political Affairs Paul Teesalu and the Georgian delegation by Deputy Foreign Minister Vakhtang Makharoblishvili.
Eesti delegatsiooni juhtis poliitikaküsimuste asekantsler Paul Teesalu ning Gruusia delegatsiooni asevälisminister Vakhtang Makharoblishvili.
Topics discussed during the consultations included Estonia-Georgia relations, cooperation in international organisations, the Eastern Partnership, the integration of Georgia into the EU and NATO, situation in the occupied territories and the region.
Konsultatsioonide käigus arutati Eesti ja Gruusia kahepoolseid suhteid, koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, idapartnerlust, Gruusia lõimimist Euroopa Liidu ja NATO-ga, olukorda okupeeritud aladel ning regioonis laiemalt.
"The EU’s decision to grant visa liberalisation to Georgia last year proves Georgia’s capability to implement reforms," he said.
„Möödunud aastal saavutatud viisavabadus Euroopa Liiduga on tõestus Gruusia suutlikkusest reforme reaalselt ellu viia,“ sõnas Teesalu.
Estonia continues to keep political attention on the Eastern Partnership after the end of Estonia’s Presidency of the Council of the EU, and the delegations discussed it in greater detail.
Euroopa Liiduga seoses arutati põhjalikumalt idapartnerlust, mida Eesti hoiab ELi poliitilise tähelepanu all ka peale oma eesistumise lõppu.
“We are delighted that the government of Georgia takes the 20 deliverables for 2020 adopted at the Eastern Partnership Summit seriously and works towards these goals,” Teesalu said.
„Valmistab heameelt, et idapartnerluse tippkohtumisel vastu võetud 20 konkreetsesse eesmärki aastaks 2020 suhtub Gruusia valitsus täie tõsidusega ning töötab nende eesmärkide saavutamise nimel,“ ütles Teesalu.
Speaking about NATO, the delegations focused on the upcoming Summit.
NATOga seoses oli kõne all eelseisev tippkohtumine.
Teesalu reaffirmed Estonia’s support for the sovereignty and territorial integrity of Georgia.
Asekantsler kinnitas Eesti järjekindlat toetust Gruusia suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele.
“We support Georgia in international organisations where Georgia draws attention to what is going on in the occupied territories,” Teesalu said.
„Toetame Gruusia tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides, kus ta okupeeritud aladel toimuvale tähelepanu juhib,“ sõnas Teesalu.
Undersecretary Teesalu also met the Special Representative of the Prime Minister of Georgia for relations with Russia, Zurab Abashidze, to discuss relations with Russia.
Lisaks kohtus Paul Teesalu Zurab Abashidzega, Gruusia peaministri eriesindajaga Venemaa küsimustes, kellega arutati kahepoolseid suhteid Venemaaga.
Teesalu also met representatives of non-governmental organisations to discuss reforms in Georgia and also aspirations towards the EU and NATO.
Samuti kohtus asekantsler valitsusväliste organisatsioonide esindajatega, kellega oli kõne all Gruusia siseriiklik reformitegevus, aga ka püüdlused Euroopa Liidu ning NATO suunal.
Today, 19 June, a cleanup action born from the Estonian civic initiative “Let’s Do It!” will take place in Rio de Janeiro as part of the UN Conference for Sustainable Development Rio+20.
Täna, 19. juunil toimub Rio de Janeiros ÜRO kestliku arengu konverentsi Rio+20 raames Eestist alguse saanud prahikoristus „Teeme ära!“.
The purpose of the event is to introduce the world cleanup campaign “Let’s Do It World Cleanup 2012” to the delegations attending the Rio+20 conference.
Üritusega tutvustatakse Rio+20 konverentsil osalevatele delegatsioonidele maailmakoristuskampaaniat „Let´s Do It World Cleanup 2012“.
The cleanup event will take place at Garota de Ipanema Park in Rio de Janeiro, and in addition to cleaning up the land there will also be divers cleaning up the ocean floor.
Koristusaktsioon toimub Rio de Janeiro Garota de Ipanema pargis ning lisaks maapealsele koristusele aitavad sukeldujad koristada ka ookeani põhja.
Foreign Minister Urmas Paet, who will also take part in the cleanup event, said that the “Let’s Do It!” cleanup campaign is a good example of how the civic initiative that got its start in Estonia in 2008 has gone global.
Koristusaktsioonil osaleva välisministri Urmas Paeti sõnul on „Teeme ära!“ prahikoristuskampaania hea näide, kuidas 2008. aastal Eestis esmakordselt läbi viidud kodanikualgatus on kasvanud üleilmseks.
“This year there are almost 100 countries participating in the ‘Let’s Do It World Cleanup 2012’ campaign,” he stated.
„Sel aastal osaleb „Let´s Do It World Cleanup 2012“ kampaanias juba peaaegu 100 riiki,“ sõnas ta.
“All of us want this kind of sustainable development.
„Sellist kestlikku arengut soovime me kõik.
If each of us does a little bit, we can achieve a lot,” he added.
Kui meist igaüks teeb natukene, saavutame kogu maailmas väga palju,“ lisas ta.
Also participating in the event will be Estonian Honorary Consul in Rio de Janeiro Oskar Metsavaht and one of the founders of the world cleanup campaign, Rainer Nõlvak.
Üritusest võtab osa ka Eesti aukonsul Rio de Janeiros Oskar Metsavaht ja maailmakoristuskampaania algataja Rainer Nõlvak.
Pope Francis, the head of the Roman Catholic Church, will visit Estonia for a day on Tuesday, 25 September.
Teisipäeval, 25. septembril tuleb Eestisse ühepäevasele visiidile roomakatoliku kiriku pea paavst Franciscus.
During his visit to the Baltic States, the Holy Father will visit Vilnius and Kaunas in Lithuania from 22 to 23 September and Riga and Aglona in Latvia on 24 September.
Balti riikide viisiidi käigus külastab Püha Isa Leedus Vilniust ja Kaunast 22.-23. septembril ning 24. septembril Lätis Riiat ja Aglonat.
Pope Francis will arrive in Tallinn on 25 September.
25. septembril saabub paavst Franciscus Tallinna.
The Pope will return to the Vatican after visiting Estonia.
Eesti visiidi järel suundub Rooma paavst tagasi Vatikani.
Dear reporters,
Lugupeetud ajakirjanikud!
You are invited to the briefing about the visit of the Holy See at the St Peter and St Paul's Cathedral, Tallinn, at 15:00 on 12 March.
Olete oodatud esmaspäeval, 12. märtsil kell 15.00 Tallinna Peeter-Pauli kogudusse Püha Tooli visiiti käsitlevale briifingule.
Please let us know if you would like to attend the briefing by sending an e-mail to margemarie.paas@gmail.com by 11:00 on 12 March.
Palume oma soovist briifingul osaleda anda teada hiljemalt esmaspäeva hommikuks, 12. märtsiks kella 11:00ks aadressil: margemarie.paas@gmail.com
Contact details:
Kontaktid:
Marge-Marie Paas
Marge-Marie Paas,
Press Officer
pressiesindaja
Telephone: 5286 326
Telefon 5286 326,
Liisa Toots
Liisa Toots,
Portuguese Foreign Minister Luís Filipe Marques Amado will be in Estonia for a visit from 29-30 March.
29.-30. märtsil viibib Eestis ametlikult visiidil Portugali välisminister Luís Filipe Marques Amado.
Within the framework of his official visit, Luís Filipe Marques Amado will meet with President Toomas Hendrik Ilves, Prime Minister Andrus Ansip, Foreign Minister Urmas Paet, and chairman of the Riigikogu foreign affairs commission Sven Mikser.
Ametliku visiidi raames kohtub Luís Filipe Marques Amado president Toomas Hendrik Ilvese, peaminister Andrus Ansipi, välisminister Urmas Paeti ja Riigikogu väliskomisjoni esimehe Sven Mikseriga.
The Portuguese foreign minister will also participate in the Lennart Meri Memorial Conference.
Portugali välisminister osaleb ka Lennart Meri mälestuskonverentsil.
They will be discussing European Union institutional matters, European Union enlargement, and European Union Neighbourhood Policy, Eastern Partnership, as well as the Mediterranean Union, transatlantic relations, issues in the Middle East and preparations for the NATO summit.
Kõne alla tulevad Euroopa Liidu institutsionaalsed küsimused, Euroopa Liidu laienemine, Euroopa Liidu naabruspoliitika idapartnerlus, samuti Vahemereliidu, transsatlantiliste suhte ja Lähis-Idaga seonduvad küsimused ning ettevalmistused NATO tippkohtumiseks.
In his meeting with the prime minister, the economic and financial crisis and energy and climate issues will also be addressed.
Peaministriga kohtumisel arutatakse lisaks majanduse ja finantskriisi teemadel ning energia-ja kliimaküsimusi.
On Monday, 30 March, Foreign Minister Urmas Paet and Portuguese Foreign Minister Luís Filipe Marques Amado will give a joint press conference in the Foreign Ministry press centre at 10.15, and Foreign Minister Urmas Paet and Swedish Foreign Minister Carl Bildt will give a joint press conference in the Foreign Ministry press centre at 15.15.
Esmaspäeval, 30. märtsil kell 10.15 annavad välisminister Urmas Paet ja Portugali välisminister Luís Filipe Marques Amado ning kell 15.15 välisminister Urmas Paet ja Rootsi välisminister Carl Bildt välisministeeriumi pressikeskuses ühise pressikonverentsi.
We ask that press arrive by 10.00 on 30 March for the press conference with the Portuguese foreign minister and by 15.00 for the press conference with the Swedish foreign minister.
Portugali välisministri pressikonverentsil palume kohal olla 30. märtsil hiljemalt kell 10.00, Rootsi välisministri pressikonverentsil hiljemalt kell 15.00.
Enter the Foreign Ministry’s B-annexe through the guest entrance at Lauteri 2.
Sisenemine välisministeeriumi B-korpuse külalispääslast Lauteri 2.
The presentation of the Government at the foreign policy debate in Riigikogu
Vabariigi Valitsuse ettekanne Riigikogus välispoliitika arutelul
Honourable Chair, honourable Riigikogu, dear guests,
Austatud istungi juhataja, lugupeetud Riigikogu liikmed, head külalised!
Let me begin by looking back in history.
Lubage mul alustada vaatega ajalukku.
In addition to celebrating the centenary of the birth of the Republic of Estonia, last year we also marked the 100th anniversary of the Ministry of Foreign Affairs.
Tähistades 100 aasta möödumist Eesti Vabariigi sünnist, pidasime läinud aastal ka Välisministeeriumi sajandat sünnipäeva.
Throughout the history of our state, it is the foreign service that has perpetuated our legal continuity.
Läbi meie riigi ajaloo on just välisteenistus olnud meie katkematu riikliku järjepidevuse kandja.
The Manifesto to the Peoples of Estonia carried the idea of national self-determination.
„Manifest kõigile Eestimaa rahvastele“ kandis rahvaste enesemääramisõiguse ideed.
A few weeks before the declaration of Estonian independence, the US president Woodrow Wilson gave a speech to the Congress, presenting his plan for peace in Europe.
Mõned nädalad enne Eesti iseseisvuse väljakuulutamist pidas USA president Woodrow Wilson kõne Kongressile, milles esitas plaani rahu saavutamiseks Euroopas.
In international relations Wilson gave centre stage to liberal values, such as free trade, democracy, the right of peoples to choose their future, and the cooperation of sovereign states.
Wilson tõstis rahvusvaheliste suhete keskmesse liberaalsed väärtused – vabakaubanduse, demokraatia, rahvaste õiguse valida ise oma tulevikku, suveräänsete riikide koostöö.
At the time, the world was not quite ready for all these ideas.
Kõigi nende ideede jaoks ei olnud maailm toona veel valmis.
Estonian independence was not a burst of idealism in the spirit of Wilson.
Eesti iseseisvus ei olnud wilsonistliku idealismi puhang.
It was the realisation of a long-held dream, made possible by the changing world order, and fulfilled as a result of the purposeful efforts of the people.
See oli kauase unistuse teostamine, milleks muutuv maailmakord andis võimaluse ja mis sai rahva sihikindla pingutusena teoks.
Our independence was reinforced with fighting and sacrifices in the War of Independence, and the Treaty of Tartu that concluded it was our first tangible diplomatic achievement.
Iseseisvus kinnistati võitluse ja ohverdustega Vabadussõjas, mille lõpetanud Tartu rahuleping oli meie esimene käegakatsutav diplomaatiline saavutus.
Estonia and other small states that had achieved sovereignty hoped that major powers too would develop a rules-based system of international relations instead of pursuing the politics of spheres of influence.
Eesti ja teised iseseisvuse saavutanud väikeriigid lootsid, et ka suurriigid asuvad imperialistliku mõjusfääride poliitika asemel arendama reeglitepõhist rahvusvaheliste suhete süsteemi.
During the first decade of our independence, our diplomatic efforts attempted to integrate Estonia with Europe.
Iseseisvuse esimesel aastakümnel püüdis meie diplomaatiline tegevus lõimida Eestit Euroopaga.
However, major powers did not consider small states their equals in international relations.
Ent Euroopa suurriigid ei võtnud väikeriike rahvusvahelistes suhetes võrdväärsetena.
Thus, on the eve of the Second World War, we lost our independence and in the subsequent occupations also a large section of our population.
Nii kaotasime Teise ilmasõja eel oma iseseisvuse ja järgnenud okupatsioonides ka suure osa oma rahvast.
After the Second World War, the United States and its allies aimed to protect Western freedoms and values against the Soviet Union and international communism.
Teise maailmasõja järel oli USA ja tema liitlaste eesmärgiks kaitsta Lääne vabadusi ja väärtusruumi Nõukogude Liidu ja rahvusvahelise kommunismi eest.
Democratic values, the rule of law, individual freedoms and free trade were given prominence.
Esiplaanile seati demokraatia, õigusriik, isikuvabadused, turumajandus ja vabakaubandus.
To protect these values, NATO was founded 70 years ago.
Nende väärtuste kaitsmiseks loodi 70 aastat tagasi NATO.
French Foreign Minister Robert Schuman added the notion of solidarity to the arsenal of European values, and it forms the basis for the European Union as we know it.
Prantsusmaa välisminister Robert Schuman lisas Euroopa väärtuste arsenali ka solidaarsuse mõiste, millele on rajatud tänane Euroopa Liit.
The ideals of freedom lived on within us throughout the occupations and, together with the Western policy of the non-recognition of the Soviet occupation, it ensured the survival and continuation of Estonian independence.
Vabaduse ideaalid elasid meis läbi okupatsioonide ja tagasid koos lääneriikide Nõukogude okupatsiooni mittetunnustamise poliitikaga Eesti iseseisvuse kestmise ja järjepidevuse.
Just as we had done after the First World War, we made the best use of the window of opportunity that opened up for us in the upheavals following the Cold War and built a democratic society that is impressively strong.
Nagu Esimese ilmasõja järel, suutsime me ka külma sõja järgsetes muutustes avanenud võimaluste akent kasutada ja ehitada üles demokraatliku ühiskonna, mis on muljetavaldavalt tugev.
Speaking before you last year, I noted that “in recent years, questioning the values of liberal democracy globally, in the European Union, and also here in Estonia has become one of the greatest and fundamental challenges for democratic states and their governments”.
Eelmisel aastal teie ees kõneledes nentisin, et „viimastel aastatel on üheks kõige sügavamaks ja põhimõtteliseks väljakutseks demokraatlikele riikidele ja nende valitsustele tõusnud liberaalse demokraatia väärtuste vaidlustamine, seda nii üleilmselt, Euroopa Liidus kui ka meil Eestis“.
The principles that have served Estonia so well since the regaining of independence continue to be under pressure.
Need Eestit taasiseseisvumisest saadik edukalt teeninud printsiibid on jätkuvalt surve all.
Honourable Members of Parliament,
Austatud Riigikogu liikmed!
I would like to outline the main challenges of our foreign policy and present solutions that would help us protect and promote a rules-based order, and serve our foreign policy and security interests.
Tahaksin jagada teiega meie ees seisvaid väljakutseid ning otsida lahendusi, mis aitaksid kaitsta ja edendada reeglitel põhinevat maailmakorda ning teenida nii meie välispoliitika- ja julgeolekuhuve.
This June we will find out if Estonia has been elected as a non-permanent member of the Security Council of the United Nations.
Juba juunis selgub, kas Eesti valitakse ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks.
The actions of the UN have been widely criticised, deservedly so at times, however, this in no way casts doubt on the need for such a unique inclusive global organisation where all states can resolve tensions and conflicts according to agreed rules, and strive for long-term development goals.
ÜRO tõhusust on palju kritiseeritud, mõnikord õigusega, kuid see ei sea kuidagi kahtluse alla vajadust selle ainulaadse kaasava ülemaailmse organisatsiooni järele, kus kõik riigid saavad kokkulepitud reeglitele toetudes tekkivaid pingeid ja konflikte lahendada ning pürgida pikaajaliste arengueesmärkide poole.
The UN is particularly important for small states, because their strength can never compete with that of major powers, but as members of the international community they still have all the same rights.
Eelkõige on ÜRO oluline just väikeriikidele, kelle jõud ei võistle kunagi suurriikide omaga, kuid kellel on rahvusvahelise kogukonna liikmetena kõigiti samaväärsed õigused.
When Estonia sees a threat in the erosion of the rules-based order, isolationism, and the enforcement of policies from a position of power, we must join forces with other like-minded countries to try to thwart or at least neutralise these trends.
Kui Eesti näeb reeglitepõhise maailmakorra murenemises, isolatsionismis ja poliitika jõupositsioonilt pealesurumises ohtu, siis peame koos teiste samameelsete riikidega püüdma neid suundumusi väärata või vähemalt neutraliseerida.
This is possible only through active contribution and participation.
See on võimalik ainult aktiivselt panustades ja osaledes.
There are several issues that Estonia as a member of the Security Council should particularly focus on: applying international law in cyber space, the prevention of conflicts by improving resilience, issues related to the climate and the environment, the rights and security of women and children, and last but not least, updating the working methods of the UN Security Council itself.
On mitmeid teemasid, millele Eesti peab ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena eriliselt pühenduma: rahvusvahelise õiguse kohaldamine küberruumis, konfliktide ennetamine vastupanuvõime parandamise kaudu, kliima- ja looduskeskkonnaga seotud küsimused, naiste ja laste õigused ja turvalisus ning kindlasti ka ÜRO Julgeolekunõukogu enda töömeetodite ajakohastamine.
I will now talk about our transatlantic relations.
Järgnevalt räägin transatlantilistest suhetest.
The transatlantic security alliance continues to be strong, however, in recent years we have witnessed the emergence of some discords in several policy areas that may have a negative effect on the current accord in foreign and security policy.
Atlandi-ülene julgeolekuallianss on endiselt tugev, samas oleme viimastel aastatel tajunud mitmes poliitikavaldkonnas ebakõlasid, mis võivad mõjuda negatiivselt ka senisele üksmeelele välis- ja julgeolekupoliitikas.
At the same time, the call of the United States for more equal burden-sharing should be taken seriously by European allies.
Samas peavad Euroopa liitlased võtma tõsiselt USA üleskutset õiglasemaks koormajagamiseks.
Investing in one’s security is the obligation of each state, and fulfilling these goals is the basis for a strong relationship of trust.
Oma julgeolekusse investeerimine on iga riigi kohustus, selle täitmine loob aluse usalduslikeks liitlassuheteks.
The implementation of the decisions of the 2017 NATO summit in Warsaw and the number of countries participating in the Enhanced Forward Presence (EFP) of NATO in our region is a practical demonstration of the strength of our relations.
Varssavi 2017. aasta NATO tippkohtumise otsuste ellu rakendamine ja liitlaste suurendatud kohalolekus (EFP) osalevate riikide hulk meie regioonis näitavad tugevaid liitlassuhteid praktikas.
At the summit in Brussels last summer we focused on the continued improvement of the alliance’s deterrence power through more efficient military planning and deployment capabilities.
Tippkohtumisel Brüsselis möödunud suvel keskendusime alliansi heidutushoiaku edasisele tugevdamisele parema sõjalise planeerimise ja siirmisvõime arendamise kaudu.
In recent years, we have witnessed important developments in European defence cooperation, and in the cooperation between the EU and NATO.
Viimastel aastatel oleme näinud olulisi arenguid Euroopa Liidu kaitsekoostöös ning koostöös Euroopa Liidu ja NATO vahel.
Strategic communication, dealing with cyber and hybrid threats and increasing military mobility are some good examples of mutually beneficial cooperation.
Heaks näiteks mõlemapoolselt kasulikust koostööst on strateegiline kommunikatsioon, küber- ja hübriidohtudega seonduv ning sõjalise mobiilsuse arendamine.
It is important to make sure that the development of European defence cooperation complements the European security architecture based on transatlantic ties instead of attempting to replace it.
On oluline, et Euroopa kaitsekoostöö arendamine täiendaks transatlantilisel sidemel põhinevat julgeolekulahendit, mitte ei püüaks seda asendada.
Also, the debate around the strategic autonomy of Europe should not become an unnecessary irritant in transatlantic relations.
Ka debatt Euroopa strateegilisest autonoomiast ei tohi muutuda tarbetuks ärritajaks transatlantilistes suhetes.
Our bilateral relations with the United States are very good.
Meie kahepoolsed suhted Ameerika Ühendriikidega on väga head.
In increasing our defence and security cooperation were are focusing on military exercises, cyber issues, energy security and strategic communication.
Kaitse- ja julgeolekualase koostöö tihendamisel keskendume sõjalistele õppustele, kübervaldkonnale, energiajulgeolekule ja strateegilisele kommunikatsioonile.
We are working with Latvia, Lithuania and Poland towards an increased US presence in Estonia as well as the Baltic region.
USA suurema sõjalise kohaloleku nimel nii Eestis kui ka Läänemere piirkonnas teeme koostööd Läti, Leedu ja Poolaga.
The global map of threats is becoming increasingly complex.
Globaalne ohupilt muutub üha komplekssemaks.
Asymmetric threats know no national borders and their sources are difficult to determine.
Asümmeetrilised ohud ei tunnista riigipiire ja nende allikaid on raske tuvastada.
Extremists, terrorist organisations and autocratic regimes are increasingly forceful and brazen in their actions.
Äärmuslased, terroriorganisatsioonid ning ka autokraatlikud režiimid tegutsevad üha jõulisemalt ja jultunumalt.
European security is also affected by illegal migration caused by conflicts and instability in the neighbourhood of the European Union as well as economic and climate problems.
Euroopa julgeolekule avaldab mõju ka ebaseaduslik ränne, mis tuleneb konfliktidest ja ebastabiilsusest Euroopa Liidu naabruses, aga ka majandus- ja kliimaprobleemidest.
International terrorism usually hails from hotbeds of conflict where crisis prevention has not been successful.
Rahvusvaheline terrorism, lähtub sageli konfliktikolletest, kus kriisiennetus ei ole olnud edukas.
In these cases, in addition to dealing with the root causes of conflicts it is also necessary to contribute to military operations to physically weaken terrorist groups.
Sel puhul tuleb konflikti algpõhjustega tegelemise kõrval panustada ka sõjalistesse operatsioonidesse terrorirühmituste füüsiliseks nõrgestamiseks.
The mandate from the Riigikogu to continue training Iraqi troops is valid until the end of 2019.
Riigikogu mandaat Iraagi vägede koolitamise jätkamiseks kehtib kuni 2019. aasta lõpuni.
Since last year, Estonia is also participating in the French-led Operation Barkhane in Mali which mainly aims to fight terrorism in the Sahel region.
Möödunud aastast osaleb Eesti ka Malis Prantsusmaa juhitavas operatsioonis Barkhane, mille eesmärk on terrorismivastane võitlus Saheli piirkonnas.
As the Global Coalition to Defeat ISIS is achieving a military victory over the group on the ground, we must focus more on creating stability to prevent the re-emergence of violence and the spread of extremist ideas.
Nüüd, mil globaalne koalitsioon on saavutamas ISISe üle territoriaalset võitu, tuleb enam tegeleda stabiilsuse loomisega, et ennetada uue vägivalla teket ja ekstremistlike ideede levikut.
For this purpose, Estonia has earmarked €1.3 million for 2018-2019 in humanitarian aid for the alleviation of the Syrian crisis.
Seetõttu on Eesti lubanud 2018.–2019. aastal anda Süüria kriisi leevendamiseks humanitaarabi 1,3 miljonit eurot.