natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia supports the activities of High Representative for European Union Foreign Affairs and Security Policy Catherine Ashton and Atalanta Operation Commander Admiral Hudson in finding a sustainable regional solution.
Eesti toetab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Atalanta operatsiooniülema admiral Hudsoni tegevust jätkusuutliku regionaalse lahenduse leidmisel.
“In addressing the effects of piracy, we must turn our attention to the root of the problem, which is poverty and the lack of alternatives for earning a living,” Paet added.
„Piraatluse tagajärgedega tegelemisel tuleb tähelepanu pöörata probleemi algpõhjustele, milleks on vaesus ning alternatiivsete võimaluste puudumine elatusvahendite teenimiseks,“ lisas Paet.
The foreign ministers will also discuss the situation in the Western Balkans.
Välisministritel tuleb kõne alla ka olukord Lääne-Balkanil.
The head prosecutor of the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY) will give a presentation for the ministers on countries’ co-operation with the criminal court since December 2009.
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (ICTY) peaprokurör teeb välisministritele ettekande regiooni riikide koostööst kriminaalkohtuga pärast 2009. aasta detsembrit.
In the Foreign Affairs Council, topics to be discussed are the Corfu Process and the situations in Cuba and the Middle East.
Välisasjade nõukogus tuleb kõne alla ka Korfu protsessiga seonduv ning olukord Kuubal ja Lähis-Idas.
Other topics to be addressed are lessons learned in connection with the response to the Haiti disaster and the fight against child labour.
Samuti arutatakse, kuidas Euroopa Liit reageeris Haiti katastroofile ning räägitakse ka lapstööjõu kasutamise vastase võitlusega seonduvast.
During the meeting with ministers of development to be held within the framework of the Foreign Affairs Council, topics will include the piracy problem in East Africa, gender equality in development cooperation, and the UN Millennium Development Goals (MDG).
Välisasjade nõukogu raames toimub Euroopa arenguministrite kohtumine, kus arutatakse piraatlusevastase tegevusega seonduvaid küsimusi Ida-Aafrikas, räägitakse soolisest võrdõiguslikkusest ja arengukoostööst ning peatutakse ka ÜRO aastatuhande arengueesmärkide temaatikal.
During the General Affairs Council, the foreign ministers will discuss preparations for the European Council taking place on 17 June.
ELi välisministrid arutavad üldasjade nõukogus ettevalmistusi 17. juunil toimuvaks Euroopa Ülemkoguks.
The General Affairs Council will also discuss the regulation aimed at implementing the European citizens' initiative.
Samuti arutab üldasjade nõukogu Euroopa Liidu kodanikualgatuse menetluskorda käsitlevat määruse eelnõu.
Foreign Minister Urmas Paet also has a meeting scheduled with his colleague from Great Britain William Hague.
Välisminister Urmas Paetil on kavas ka kahepoolne kohtumine Suurbritannia kolleegi William Hague’iga.
Foreign Minister Urmas Paet, who is in Canada for an official visit, said in his meeting in Ottawa with Canadian International Trade Minister Peter Van Loan that Estonian Air’s purchase from the Canadian company Bombadier Aerospace is one of the most notable recent transactions in Estonia-Canada economic relations.
Kanadas ametlikul visiidil viibiv välisminister Urmas Paet ütles Ottawas kohtumisel Kanada väliskaubandusministri Peter van Loaniga, et Estonian Airi lennukiost Kanada firmalt Bombardier Aerospace on viimase aja nähtavamaid tehinguid Eesti-Kanada majandussuhetes.
Van Loan, who has Estonian roots, said it is good that the Estonian national airline will begin using aircraft manufactured in Canada.
Eesti päritolu Van Loani sõnul on hea, et Eesti rahvuslik lennukompanii hakkab kasutama Kanadas toodetud lennukeid.
Foreign Minister Urmas Paet expressed support for the conclusion of a free trade agreement between the European Union and Canada.
Välisminister Urmas Paet avaldas toetust ka Kanada ja Euroopa Liidu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimisele.
“The negotiation process with Canada has progressed smoothly, and hopefully it will be possible to conclude the agreement in 2011.
„Läbirääkimisteprotsess Kanadaga on sujunud edukalt ning loodetavasti on võimalik leping sõlmida juba 2011. aastal.
The European Union would like to facilitate trade ties with nations that share values and positions with the Union,” Paet stated.
Euroopa Liit soovib hõlbustada kaubandussuhtlust riikidega, kes jagavad liiduga ühiseid väärtusi ja seisukohti,“ lausus Paet.
“An EU free trade agreement with Canada would improve the competitiveness situation and also provide new opportunities for Estonian entrepreneurs to expand their activities in Canada,” added the Estonian foreign minister.
„ELi vabakaubandusleping Kanadaga parandaks konkurentsiolukorda ning pakuks uusi võimalusi ka Eesti ettevõtjatele oma tegevuse laiendamiseks Kanadas,“ lisas Eesti välisminister.
The European Union is Canada’s second most important trade partner.
Euroopa Liit on Kanada jaoks maailmas olulisuselt teine kaubanduspartner.
The two also addressed Estonia’s accession to the euro zone and co-operation in the OECD.
Veel kõneldi Eesti liitumisest eurotsooniga ning koostööst OECDs.
Paet stated that the Estonia-Canada youth exchange agreement that came into effect on 1 August also provides a good opportunity to develop co-operation between education institutions and businesses in the two countries, as well as boost competitiveness.
Ka 1. augustil jõustunud Eesti ja Kanada vaheline noorsoovahetuse leping annab Paeti sõnul hea võimaluse kahe riigi haridusasutuste ja ettevõtjate koostöö arendamiseks ning konkurentsivõime parandamiseks.
“The agreement offers young people more opportunities to supplement their academic or vocational education, gain work experience, and become familiar with another nation’s culture and society,” stated Foreign Minister Paet.
„Leping pakub noortele rohkem võimalusi täiendada oma akadeemilist või kutseharidust, saada töökogemusi ja õppida paremini tundma teise riigi kultuuri ning ühiskonda,“ lausus välisminister Paet.
Thanks to the agreement, young people have the opportunity to work in the host country and receive supplementary education for advancing their careers on the basis of a pre-arranged work contract.
Lepingust tulenevalt on noortel võimalus varem kokkulepitud töölepingu alusel vastuvõtvas riigis töötada ja saada täiendkoolitust oma karjääri edendamiseks.
Students and university students can complete the pre-determined internship or studies in the host country.
Õpilased ja üliõpilased saavad vastuvõtvas riigis läbida ette kokkulepitud praktika või õpingud.
In 2009, Canada was in 19th place in terms of total turnover among Estonia’s trade partners.
2009. aastal oli Kanada kogukäibe poolest Eesti kaubavahetuspartnerite hulgas 19. kohal.
The large trade surplus is due to the export of mineral fuels that do not meet the European Union standards.
Kaubavahetuse suur ülejääk tuleneb Euroopa Liidu standarditele mittevastavate mineraalsete kütuste ekspordist.
In addition to energy sources, Estonia also sells machinery and equipment, animal products, and prepared food and drink products to Canada.
Lisaks energiakandjatele müüb Eesti Kanadale masinaid ja seadmeid, loomseid tooteid ning valmistoidukaupasid ja jooke.
Foreign Minister Urmas Paet also met with Speaker of the Canadian House of Commons Peter Milliken.
Välisminister Urmas Paet kohtus ka Kanada parlamendi esindajatekoja spiikri Peter Millikeniga.
The foreign minister visited a session of the House of Commons as well.
Samuti külastas välisminister Kanada parlamendi alamkoja istungit.
During the meeting with his Brazilian colleague, Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that the European Union-Brazil visa freedom agreement would be concluded soon and as a result Estonian citizens would also be allowed visa-free travel to Brazil.
Välisminister Paet avaldas kohtumisel Brasiilia kolleegiga lootust, et Euroopa Liidu ja Brasiilia viisavabaduslepe saab peatselt sõlmitud ning selle tulemusel pääsevad ka Eesti kodanikud viisavabalt Brasiiliasse.
Paet and Amorim also discussed co-operation opportunities between Estonia, Brazil and Haiti in developing the public sector and information technology solutions.
Paet ja Amorim kõnelesid veel Eesti, Brasiilia ja Haiti koostöövõimalustest Haiti avaliku sektori ja infotehnoloogialahenduste arendamisel.
Foreign Minister Paet stated that the Haitian government plays a central role in the process of restoring the nation and that the goal of international co-operation is to support Haiti in building up a modern-day society.
Välisminister Paeti sõnul on Haiti valitsusel keskne roll riigi taastamise protsessis ning rahvusvahelise koostöö eesmärk on toetada Haitit nüüdisaegse ühiskonna ülesehitamisel.
Urmas Paet invited his Brazilian colleague to visit Estonia.
Urmas Paet esitas Brasiilia kolleegile küllakutse Eestisse.
Photos: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
Fotod kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
Kyrgyzstan plays an important role in the security of the region,” he added.
„Vaatlusmissioonil on oluline stabiliseeriv roll.
NATO Secretary General Anders Fogh Rasmussen will participate in the session.
Samuti on kõne all Islandi liitumisavaldus ELiga ühinemiseks.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Ukrainian Foreign Minister Volodymyr Ogryzko in Kiev on the evening of Wednesday, 13 February.
Kolmapäeva, 13. veebruari õhtul kohtus välisminister Urmas Paet Kiievis Ukraina välisministri Volodymyr Ogryzkoga.
The ministers focused on bilateral relations as well as Ukraine’s relations with NATO and the European Union.
Vaatluse all olid nii kahepoolsed suhted kui ka Ukraina suhted NATO ja Euroopa Liiduga.
During the meeting of the Estonian and Ukrainian foreign ministers, a topic discussed extensively was Ukraine's aspirations towards NATO.
Eesti ja Ukraina välisministri kohtumisel peatuti pikemalt Ukraina püüdlustel NATO suunal.
Foreign Minister Paet assured that Estonia is a strong supporter of further NATO expansion.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti NATO edasise laienemise kindel toetaja.
"Ukraine should be given a Membership Action Plan (MAP) as soon as possible, hopefully during the next NATO summit in April," Paet emphasised.
"Ukrainale tuleks anda liikmesuse tegevuskava (Membership Action Plan) võimalikult ruttu, loodetavasti juba järgmisel NATO tippkohtumisel aprillis," toonitas Paet.
The Estonian foreign minister stressed that the further decisions of the alliance will be based on Ukraine's own activities.
Eesti välisminister rõhutas, et alliansi edasised otsused toetuvad siiski Ukraina enda tegevusele.
"Ensuring public support is extremely important in Ukraine's aspirations to join NATO," Paet noted.
"Avalikkuse toetuse kindlustamine on Ukraina NATO suunalistele püüdlustele on vägagi tähtis," rõhutas Paet.
The Ukrainian foreign minister thanked Estonia for sharing its reform experiences within the framework of development co-operation.
Ukraina välisminister avaldas Eestile tänu arengukoostöö raames jagatava reformikogemuse eest.
The Estonian foreign minister assured that Ukraine will continue to be an essential development co-operation partner.
Eesti välisministri kinnitusel on Ukraina jätkuvalt oluline arengukoostöö partner.
The Estonian foreign minister also issued an invitation for his Ukrainian colleague to visit Estonia.
Eesti välisminister esitas Ukraina kolleegile Ogryzkole küllakutse Eestisse.
Foreign Minister Paet stated that Estonia feels it is important for the European Union to become more actively involved with Ukraine.
Välisminister Paeti sõnul peab Eesti tähtsaks Euroopa Liidu aktiivsemat tegutsemist Ukraina suunal.
Foreign Minister Paet is in Ukraine to attend the Meeting of the Foreign Ministers of the Countries of the Black Sea Region and of the European Union.
Välisminister Paet viibib Ukrainas seoses Euroopa Liidu ja Musta mere riikide välisministrite kohtumisega.
Yesterday he met with Ukrainian Vice Prime Minister Hryhoriy Nemyria.
Eile kohtus välisminister Urmas Paet Ukraina asepeaministri Hryhoriy Nemyryaga.
Ambassador Priit Pallum passed along greetings and holiday wishes from Estonian President Toomas Hendrik Ilves to the Croatian president.
Suursaadik Priit Pallum andis Horvaatia presidendile edasi Eesti president Toomas Hendrik Ilvese tervitused ning pühadesoovid.
They also focused on Croatia’s European Union integration and Estonia and Croatia’s allied relations in NATO.
Pikemalt peatuti Horvaatia Euroopa Liidu suunalisel lõimumisel ning Eesti ja Horvaatia liitlassuhetel NATOs.
Ambassador Pallum stated that Estonia strongly supports Croatia’s endeavours to integrate with the European Union.
Suursaadik Pallumi sõnul toetab Eesti igati Horvaatia püüdlusi Euroopa Liiduga liitumisel.
“We are prepared to continue sharing our reform experiences with Croatia,” said Pallum.
„Oleme Horvaatiale valmis jätkuvalt jagama ka oma reformikogemust,“ ütles Pallum.
At the meeting, Ambassador Pallum spoke about Estonia’s economic situation and its upcoming accession to the euro zone.
Suursaadik Pallum kõneles kohtumisel ka Eesti majandusolukorrast ning Eesti peatsest liitumisest eurotsooniga.
Another topic was the development of Estonia-Croatia economic relations.
Samuti räägiti Eesti ja Horvaatia majandussuhete arendamisest.
“In economic relations between the nations, the greatest development potential is in the tourism sector.
„Riikidevahelistel majandussuhetel on suurim arenguperspektiiv turismi vallas.
Croatia has become an increasingly popular tourism destination for Estonians,” said Pallum.
Horvaatia on muutunud eestlaste seas üha populaarsemaks turismimaaks,“ ütles Pallum.
Estonian Ambassador Priit Pallum was born in Tallinn in 1964.
Eesti suursaadik Priit Pallum on sündinud 1964. aastal Tallinnas.
He graduated from the economics department of Tartu University in 1989.
1989. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.
Pallum has worked in Estonia’s foreign service since 1991, when he began working as a counsellor for the external economic policy department.
Eesti välisteenistuses on Pallum töötanud alates 1991. aastast, mil ta asus tööle nõunikuna välismajanduspoliitika osakonda.
From 1998-1999 Pallum was the Estonian ambassador to the UN and other international organisations in Geneva and Estonia’s permanent representative to the World Trade Organisation.
Aastatel 1998-1999 oli Pallum Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis ning Eesti alaline esindaja Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures.
Starting in 2000 Pallum worked as the undersecretary for external economic policy and consular affairs, after which he became the ambassador to the Netherlands from 2002-2006.
2000. aastast alates töötas Pallum välismajanduspoliitika ja konsulaarküsimuste asekantslerina, seejärel aastatel 2002-2006 suursaadikuna Hollandis.
Before assuming his current position, Priit Pallum was the director of the Foreign Ministry’s external economic and development co-operation department.
Enne praegusele ametikohale asumist oli Priit Pallum välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna direktor.
As of 2010 Priit Pallum is the Estonian ambassador to Hungary.
Alates 2010. aastast on Priit Pallum ka Eesti suursaadik Ungaris.
At his meeting with Swiss Foreign Minister Micheline Calmy-Rey in Tallinn, Foreign Minister Urmas Paet said that the Estonia-Switzerland co-operation programme has consistently intensified bilateral relations.
Välisminister Urmas Paet ütles kohtumisel Šveitsi välisministri Micheline Calmy-Reyga Tallinnas, et Eesti-Šveitsi koostööprogramm on kahepoolseid suhteid järjekindlalt tihendanud.
“The Estonia-Switzerland co-operation programme, which totals 370 million kroons, funds many projects, for example the treatment and rehabilitation of drug-addicted convicts in the security sector, the support of orphanages in the health care sector, and increasing fire safety in nursing homes and hospitals in the environmental sector,” said Paet.
"Eesti-Šveitsi koostööprogrammist, mille maht on 370 miljonit krooni, rahastatakse mitmeid projekte, näiteks julgeoleku valdkonnas uimastisõltlastest süüdimõistetute raviks ja rehabilitatsiooniks, tervishoiu alal lastekodude tegevuse toetuseks ning keskkonna vallas tuleohutuse suurendamiseks hooldekodudes ja haiglates," lausus Paet.
“The projects financed by Switzerland should help with the general rapid development of Estonia and give momentum to co-operation between the two nations,” Paet noted.
„Šveitsi finantseeritavad projektid peaksid kaasa aitama Eesti üldisele kiirele arengule ning lisama hoogu ka kahe riigi koostööle,” märkis Paet.
Paet mentioned many developments in Estonia-Switzerland co-operation.
Paet tõi esile mitmeid arenguid Eesti ja Šveitsi koostööst.
“We hope to conclude a representation agreement soon, on the basis of which Switzerland would begin to represent Estonia for the issuing of Schengen visas on the territory of the Palestinian Authority,” said Paet.
“Loodame õige pea sõlmida esinduslepingu, mille alusel hakkab Šveits esindama Eestit Schengeni viisade andmisel Palestiina omavalitsuse territooriumil," ütles Paet.
“Estonia is preparing for the replacement of its electric and diesel trains in 2013-2014.
„Eesti valmistab ette meie elektri- ja diiselrongide väljavahetamist aastaks 2013-2014.
The winner of the international procurement competition to carry this out was the Swiss company Stadler Rail AG,” said Paet while talking about ties between Estonian and Swiss businesses.
Selleks korraldatud rahvusvahelise hanke konkursi võitja oli Šveitsi ettevõte Stadler Rail AG,“ rääkis Paet Eesti ja Šveitsi ettevõtluse sidemetest.
“Cultural relations between Estonia and Switzerland will also be reaffirmed soon—in September of next year Neeme Järvi will become the head conductor of the Swiss symphony orchestra Orchestre de la Suisse Romande,” added Foreign Minister Paet.
„Samuti saavad peagi kinnitust Eesti ja Šveitsi kultuurisidemed – järgmise aasta septembris asub Neeme Järvi Šveitsi sümfooniaorkestri Orchestre de la Suisse Romande peadirigendi kohale,“ lisas välisminister Paet.
Estonia is currently applying for observer status in the International Organisation of the Francophonie (OIF), of which Switzerland is currently the chairman.
Eesti taotleb välisminister Urmas Paeti sõnul vaatlejastaatust Rahvusvahelises Frankofoonia Organisatsioonis, kus Šveits on hetkel eesistuja.
“Many cultural points of contact have formed between Estonia and the francophone cultural space.
“Eesti ja frankofoonse kultuuriruumi vahel on arenenud mitmeid kultuurilisi puutepunkte.
We feel it is important for international integration to be as close as possible; this include contacts with countries in the French cultural space,” Paet noted.
Peame oluliseks võimalikult tihedat rahvusvahelist integratsiooni, sealhulgas kontakte prantsusekeelse kultuuriruumi riikidega,“ märkis Paet.
“Observer status in the International Organisation of the Francophonie would help give additional momentum to cultural exchange and research co-operation with francophone countries,” he said.
"Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni vaatlejastaatus aitaks anda täiendava tõuke kultuurivahetusele ning teaduskoostööle frankofoonsete riikidega,“ sõnas Paet.
The organisation brings together 70 nations, which includes 14 observer countries all over the world.
Organisatsioon ühendab 70 riiki, sealhulgas 14 vaatlejariiki üle maailma.
Swiss Foreign Minister Calmy-Rey expressed her clear support for Estonia gaining observer status in the International Organisation of the Francophonie.
Šveitsi välisminister Calmy-Rey avaldas selget toetust Eesti vaatlejastaatusele Rahvusvahelisse Frankofoonia Organisatsioonis.
Photos from the meeting of the Estonian and Swiss foreign ministers:
Fotod Eesti ja Šveitsi välisministri kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
At his meeting with Icelandic Foreign Minister Össur Skarphédinsson, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia supports Iceland’s accession to the European Union and therefore also EU enlargement in Northern Europe.
Välisminister Urmas Paet kinnitas kohtumisel Islandi välisministri Össur Skarphédinssoniga, et Eesti toetab Islandi liitumist Euroopa Liiduga ning seega ELi laienemist ka Põhja-Euroopas.
Foreign Minister Paet stated that Iceland will always have a special emotional significance for Estonia, as it was the first country to recognise the independence of the Republic of Estonia on 22 August 1991.
Välisminister Paeti sõnul jääb Island Eesti jaoks alati erilise emotsionaalse tähendusega riigiks, kes taastunnustas 1991. aasta 22. augustil esimese riigina Eesti Vabariiki.
Paet and Skarphédinsson spoke in detail about the status of Iceland’s accession negotiations with the European Union.
Paet ja Skarphédinsson rääkisid põhjalikumalt Islandi liitumiskõneluste käigust Euroopa Liiduga.
“We hope that the meaningful accession negotiations will continue to go smoothly and that the support of the Icelandic people for accession will increase,” said Paet.
„Loodame, et sisulised liitumiskõnelused jätkuvad sujuvalt ning ka Islandi inimeste toetus liitumisele tõuseb,” ütles Paet.
The foreign minister added that Estonia continues to be prepared to share its accession experiences with Iceland within the framework of bilateral aid and in co-operation with the commission.
Välisminister lisas, et Eesti on jätkuvalt valmis jagama Islandile oma liitumiskogemusi nii kahepoolse abi raames kui koostöös komisjoniga.
“We are prepared to share our experiences regarding accession negotiations in complicated areas like agriculture, structural means, the environment, taxes, and also public awareness,” Paet noted.
„Oleme valmis oma kogemuste jagamiseks liitumisläbirääkimiste pidamises keerulistes valdkondades nagu põllumajandus, struktuurivahendid, keskkond, maksustamine, aga ka avalikkuse teavitamise osas,” märkis Paet.
In talking about regional co-operation, the ministers dedicated considerable time to the Nordic-Baltic co-operation report.
Regionaalsest koostöö küsimusi arutades peatuti pikemalt Põhja-Balti koostöö raporti teemadel.
Paet said that the proposals made in the report completed this past summer are a good basis for future co-operation in concrete projects.
Paet sõnul annavad käesoleval suvel valminud raportis välja toodud ettepanekud hea aluse edaspidiseks koostööks konkreetsemate projektidega.
“The report offers concrete proposals for developing co-operation among the Nordic and Baltic states in the future.
„Raport pakub edaspidiseks konkreetseid ettepanekuid Põhjamaade ja Balti riikide koostöö arendamiseks.
The matters addressed in the report will be discussed by the NB8 prime ministers at their meeting in Reykjavik on 1 November,” Paet said.
Järgmisena võetakse raportiga seonduv kõneks NB8 peaministrite kohtumisel 1. novembril Reykjavikis,“ rääkis Paet.
The topic of the Arctic was also addressed at the meeting.
Kohtumisel peatuti veel ka Arktikaga seotud teemadel.
Foreign Minister Paet said that the European Union’s role in Arctic matters will grow and therefore it is essential for the European Union to achieve observer status in the Arctic Council
Välisminister Paeti sõnul suureneb Euroopa Liidu roll ka Arktika küsimustes ja seetõttu on oluline Euroopa Liidule vaatlejastaatuse saavutamine Arktika Nõukogus.
At his meeting with Brazilian Foreign Minister Celso Amorimi in Rio de Janeiro, Foreign Minister Urmas Paet discussed matters related to visa freedom between the European Union and Brazil, as well as Estonia-Brazil relations and co-operation opportunities.
Välisminister Urmas Paet arutas Rio de Janeiros kohtumisel Brasiilia välisministri Celso Amorimiga Euroopa Liidu ja Brasiilia viisavabastusega seonduvat ning Eesti ja Brasiilia suhteid ning koostöövõimalusi.