natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The form of intergovernmental cooperation is the Baltic Council of Ministers and the Baltic Assembly is the vehicle of parliamentary cooperation.
Valitsustevaheline koostöövorm on Balti Ministrite Nõukogu ja parlamentaarne koostöö toimub läbi Balti Assamblee.
Foreign and security policy, defence cooperation, energy and transport have been the most important topics of cooperation in recent years.
Viimastel aastatel on koostöö kõige olulisemad teemad olnud välis- ja julgeolekupoliitika, kaitsekoostöö, energia ning transport.
Economic cooperation is now largely based on projects established on common interests.
Koostöö majanduse vallas on muutunud ühistele huvidele rajatud projektide põhisemaks.
Latvia held the presidency of Baltic cooperation last year.
Eelmisel aastal oli Balti koostöö eesistuja Läti.
- The Council of the Baltic Sea States (CBSS) was established in 1992 and its goal is to strengthen and boost cooperation between the Baltic Sea States.
- Läänemeremaade Nõukogu (Council of the Baltic Sea States, CBSS) loodi 1992. aastal ning eesmärk on tugevdada ja tihendada vastastikust koostööd Läänemere riikide vahel.
Estonia, Latvia, Lithuania, Finland, Sweden, Norway, Denmark, Iceland, Germany, Poland, Russia and the European Commission participate in the work of the CBSS.
Läänemeremaade Nõukogu töös osalevad Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Island, Saksamaa, Poola, Venemaa ja Euroopa Komisjon.
Estonia’s presidency will commence on 1 July 2014 and end on 30 June 2015.
Eesti eesistumine algab 1. juulil 2014 ja kestab 30. juunini 2015.
Poland will assume the presidency after Estonia.
Pärast Eestit on eesistuja Poola.
The Estonian Foreign Ministry is supporting victims of the aftermath of cyclones Ivan and Fame in Madagascar, particularly children, by donating 500,000 kroons to the United Nations Children’s Fund (UNICEF).
Välisministeerium toetab tsüklonite Ivan ja Fame tagajärjel kannatada saanud Madagaskari elanikke, eelkõige lapsi ÜRO Lastefondi (UNICEF - The United Nations Children's Fund) kaudu 500 000 krooniga.
The sum was allocated from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget.
Summa eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
Estonia’s donation is primarily intended to take care of the basic needs of children and to restore schools and lessons.
Eesti abi suunatakse eelkõige laste esmavajaduste rahuldamiseks ning koolide ja õppetöö taastamiseks.
Madagascar was assaulted by Cyclone Fame from 27-29 January and Cyclone Ivan from 17-19 February.
27.-29. jaanuaril ründas Madagaskarit tsüklon Fame ning 17.-19. veebruaril Ivan, põhjustades ulatuslikke purustusi.
There are massive problems with hygiene and drinking water, and there is danger of an epidemic.
Eksisteerib epideemiaoht ning suuri probleeme on hügieeni ja joogiveega.
“Candidate countries must be recognised according to their achievements.
„Euroopa Liidu laienemine on olnud üks Eesti välispoliitika prioriteete,“ kinnitas ta.
A learning environment similar to Estonia’s “Miksike” portal will be set up for schools.
„Eesti on viimastel aastatel jõudsalt kasvatanud oma rolli rahvusvahelises arengukoostöös,” ütles Paet.
The project also opens the door for Crimean schoolchildren to take part in an international “mental math” competition.
Ta tõi esile haridusele suunatud Eesti arengukoostöö projekte Afganistanis, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas.
“Miksike is very popular in Estonia and adopting a similar interface in Ukrainian schools would make lessons there more diverse and exciting,” said Paet.
„Põhihariduse ja tervishoiu tagamine on tulevikku suunatud investeering, eriti tuleb arenguriikides tähelepanu pöörata tütarlastele hariduse andmisele.
Georgian opposition leaders Levan Gatšetšiladze, Salome Zurabišvili, David Usupašvili and Kakha Kukava are in Estonia on a visit from 10-12 March.
10.- 12. märtsini viibivad Eestis visiidil Gruusia opositsiooniliidrid Levan Gatšetšiladze, Salome Zurabišvili, David Usupašvili ja Kakha Kukava.
“A strong opposition is a requirement for the free and balanced development of a society,” noted Foreign Minister Urmas Paet.
"Tugev opositsioon on eelduseks vaba ja tasakaalukalt areneva ühiskonna tekkele," märkis välisminister Urmas Paet.
“For the quick development of a transitional society, it is necessary to co-operate with all parties,” he added.
"Siirdeühiskonna kiireks arenguks on vajalik koostöö kõigi osapooltega," lisas ta.
The goal of the visit is to offer the key figures in Georgia’s opposition party the chance to get acquainted with the structure of Estonia’s state institutions and to meet the President of the Republic, members of the Riigikogu, high state officials, journalists, and representatives from citizens’ associations.
Visiidi eesmärk on pakkuda Gruusia opositsiooni võtmeisikutele võimalust tutvuda Eesti riiklike institutsioonide ülesehitusega ja kohtuda Vabariigi Presidendi, Riigikogu liikmete, kõrgete riigiametnike, ajakirjanike ning kodanikuühenduste esindajatega.
The meetings will give our guests an overview of the work of Estonia’s state institutions, media, and citizens’ associations, as well as the necessary role they play in the development of a democratic state.
Kohtumised annavad külalistele ülevaate Eesti riiklike institutsioonide, meedia ja kodanikuühenduste tööst, nende rollist ning vajalikkusest demokraatliku riigi arengus.
The visit will enliven the communication between all Estonian and Georgian political powers.
Toimuv visiit elavdab Eesti ning Gruusia kõigi poliitiliste jõudude vahelist suhtlust.
Georgia is one of Estonia’s primary development co-operation partners, along with Afghanistan, Moldova, and Ukraine.
Gruusia on Afganistani, Moldova ja Ukraina kõrval Eesti arengukoostöö peamine sihtriik.
The project is being supported by funds from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget.
Projekti rahastatakse välisministeeriumi eelarvest arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
The Estonian Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget for 2008 is altogether 60 million kroons.
2008. aastal on Eesti välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabivahendite maht 60 miljonit krooni.
At the meeting of the foreign ministers of the Association of Southeast Asian Nations (ASEAN) and the European Union in Brunei today, the Foreign Minister of Estonia, Urmas Paet, said that Estonia is in favour of minimum trade restrictions between the EU and South Asian states in order to increase mutual economic openness.
Välisminister Urmas Paet ütles täna Bruneis Euroopa Liidu ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (Association of Southeast Asian Nations, ASEAN) välisministrite kohtumisel, et Eesti pooldab võimalikult väheste piirangutega kaubandust ELi ja Kagu-Aasia riikide vahel, et suurendada vastastikust majanduslikku avatust.
“After the EU, ASEAN is the second most integrated regional organisation in the world and, therefore, a natural partner for the EU,” Paet noted.
„ASEAN on Euroopa Liidu järel integreerituselt järgmine regionaalne organisatsioon maailmas ning Euroopa Liidule seega loomulik partner,“ märkis Paet.
“ASEAN is the third largest trading partner of the EU and the EU is the largest investor in Southeast Asia.”
„ASEAN on Euroopa Liidule suuruselt kolmas kaubanduspartner ning Euroopa Liit on suurim investor Kagu-Aasias.“
According to Paet, it is important to continue making trade agreements between the EU and Southeast Asian states.
Paeti sõnul on oluline jätkata kaubanduslepingute sõlmimist Euroopa Liidu ja Kagu-Aasia riikide vahel.
“The ultimate goal is a interregional free trade agreement between the EU and ASEAN,” Paet said.
„Lõppeesmärk on regioonidevahelise Euroopa Liidu ja ASEANi vabakaubanduslepingu sõlmimine,“ ütles Paet.
“Hopefully, the bilateral trade negotiations with Singapore and Malaysia will be concluded this year and talks with Vietnam will begin in the near future,” he added.
„Loodetavasti jõutakse sel aastal lõpule kahepoolsete kaubanduslepinguläbirääkimistega Singapuri ja Malaisiaga ning lähiajal alustatakse läbirääkimisi Vietnamiga,“ lisas ta.
Paet said that it is in Estonia's interest to improve ties with Southeast Asian states, in political as well as economic areas.
Paet ütles, et Eesti huvides on suhete tihendamine Kagu-Aasia riikidega, seda nii poliitiliste kui majandussuhete osas.
“These agreements between the EU and ASEAN provide great conditions for that,” he added.
„Euroopa Liidu ja ASEANi riikide vahelised kokkulepped loovad selleks head eeldused,“ lisas ta.
According to Paet, Estonia supports further integration of ASEAN states.
Eesti toetab välisminister Paeti sõnul integratsiooni jätkumist ASEANi riikide vahel.
“The ASEAN Economic Community to be created by 2015 would, with its common market and production capabilities, form an economic area with a total population of 600 million people and GDP of 1.8 trillion dollars,” he noted.
„2015. aastal loodav ASEANi majandusühendus moodustaks ühtse turu ja tootmisvõimsusega majanduspiirkonna, kus elab 600 miljonit inimest ning SKP on 1,8 triljonit USA dollarit,“ märkis ta.
Since April 1999, the Association of Southeast Asian Nations (ASEAN) has included all ten states of the region: Thailand, Indonesia, Singapore, the Philippines, Malaysia, Brunei, Vietnam, Laos, Myanmar and Cambodia.
Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) kuuluvad alates 1999. aasta aprillist kõik kümme selle regiooni riiki: Tai, Indoneesia, Singapur, Filipiinid, Malaisia, Brunei, Vietnam, Laos, Birma ja Kambodža.
The total population of the region is 600 million people.
Neis riikides elab kokku ligi 600 miljonit inimest.
The organisation was founded by the first five states in 1967 and other states have since joined, most recently Cambodia.
Organisatsioon loodi viie esimesena nimetatud riigi poolt 1967. aastal, teised riigid liitusid järk-järgult, neist viimasena Kambodža.
Foreign Minister Urmas Paet is due to hold bilateral meetings with the foreign ministers of Thailand, Myanmar, Vietnam and Singapore.
Välisminister Urmas Paetil on Bruneis kavas ka kahepoolsed kohtumised Tai, Birma, Vietnami ja Singapuri välisministriga.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet discussed European Union-Russia relations, matters related to Eastern Partnership, international relations with Iran, and developments in Afghanistan with German Foreign Minister Guido Westerwelle, Latvian Foreign Minister Aivis Ronis and Lithuanian Foreign Minister Audronius Ažubalis.
Eesti välisminister Urmas Paet arutas Tallinnas Saksamaa välisministri Guido Westerwelle, Läti välisministri Aivis Ronise ja Leedu välisministri Audronius Ažubalise Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid, idapartnerlusega seonduvat, rahvusvahelise kogukonna suhteid Iraaniga ning arenguid Afganistanis.
Other topics discussed were co-operation in the OSCE, preparations for the NATO Strategic Concept, and co-operation in the Baltic Sea region.
Samuti oli kõne all koostöö OSCEs, NATO strateegilise kontseptsiooni ettevalmistamisega seonduv ja koostöö Läänemere regioonis.
While talking about relations between the European Union and Russia, Foreign Minister Urmas Paet noted that at the Rostov meeting a good basis was created for moving forward with the Modernisation Partnership, trade matters, negotiations for a new treaty, and visa dialogue.
Euroopa Liidu ja Venemaa suhetest kõneldes märkis välisminister Urmas Paet, et Rostovi tippkohtumisel saavutati hea alus moderniseerimispartnerluse, kaubandusküsimuste, uue lepingu läbirääkimiste ja viisadialoogiga edasiliikumiseks.
“Estonia feels it is important to share reform experiences, introduce e-services, and co-operate on the level of local governments.
„Eesti peab oluliseks reformikogemuste jagamist, e-teenuste tutvustamist ja koostööd kohalike omavalitsuste tasemel.
Regional and border area co-operation will remain a priority for Estonia as a European Union border state,” stated Foreign Minister Paet.
Regionaalne ja piiriülene koostöö jääb Eesti kui Euroopa Liidu piiririigi üheks prioriteediks,“ lausus välisminister Paet.
When talking about developments in Afghanistan, the foreign ministers of Estonia, Germany, Latvia and Lithuania emphasised the importance of ensuring the security of local residents and expanding the presence of the Afghan government so that it would soon be possible to begin handing responsibility for security over to the Afghans.
Afganistani arenguid arutades rõhutasid Eesti, Saksamaa, Läti ja Leedu välisministrid kohalike elanike julgeoleku tagamise olulisust ning Afganistani valitsuse kohaloleku laiendamist, et peatselt oleks võimalik alustada julgeolekuvastutuse üleandmist afgaanidele.
Speaking about the upcoming parliamentary elections in Afghanistan, Foreign Minister Paet noted that Estonia supports sending a European Union support mission to the parliamentary elections.
Kõneldes eelseisvatest Afganistani parlamendi valimistest märkis välisminister Paet, et Eesti toetab Euroopa Liidu toetusmissiooni saatmist parlamendivalimistele.
They also shared their positions regarding the NATO Strategic Concept.
Veel vahetati seisukohti NATO strateegilise kontseptsiooni osas.
The foreign ministers of Estonia, Germany, Latvia and Lithuania shared the opinion that the work of the group of experts was thorough and provides a good basis for creating a new Strategic Concept.
Eesti, Saksamaa, Läti ja Leedu välisminister jagasid arvamust, et ekspertide rühma töö on olnud põhjalik ning annab hea aluse uue kontseptsiooni loomiseks.
“All of the areas that needed to be addressed were represented in the report, and good proposals were made for resolving the challenges that stand before NATO,” added Foreign Minister Paet.
„Kõik käsitlemist vajavad valdkonnad on raportis esitatud ning NATO ees seisvatele ülesannete lahenduseks pakutakse häid ettepanekuid,“ lisas välisminister Paet.
During their discussion on Eastern Partnership, the foreign ministers agreed that the European Union must take a more active position and support the reform activities of partner states more purposefully.
Idapartnerlust puudutava arutelu käigus leidsid välisministrid, et Euroopa Liit peab võtma aktiivsema hoiaku partnerriikide reformiprotsesside sihikindlamaks toetamiseks.
“We must focus on concrete projects and programmes with visible results, like for example border management, the fight against corruption, or support for small businesses, said Foreign Minister Paet.
„Tuleks keskenduda konkreetsetele projektidele ja programmidele, millel on nähtavad tulemused, näiteks piirihaldusele, korruptsioonivastasele võitlusele ja väikeettevõtete tegevuse toetamisele,“ lausus välisminister Paet.
The ministers acknowledged that funding for Eastern Partnership must also reflect its importance for the European Union.
Ministrid tõdesid, et ka idapartnerluse rahastamises peab kajastuma selle poliitika tähtsus Euroopa Liidule.
“In the long run, Estonia would like to contribute to the strengthening of the institutions of our eastern partners by establishing an Eastern Partnership Training Centre in Tallinn, in which other European Union member states are welcome to participate,” added the Estonian foreign minister.
„Eesti soovib pikemas perspektiivis panustada idapartnerite institutsioonide tugevdamisse idapartnerluse koolituskeskuse rajamisega Tallinnasse, kuhu on teretulnud osalema ka teised Euroopa Liidu liikmed,“ lisas Eesti välisminister.
The foreign ministers also discussed the topic of energy security.
Välisministritel oli kõne all samuti energiajulgeoleku temaatika.
Paet stated that in order to ensure the European Union’s energy security and have a joint energy policy in relation to third countries, it is necessary to diversify suppliers, create additional energy connections between member states, and create a functioning energy market in the EU.
Paeti sõnul on Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks ning ühiseks energiapoliitikaks kolmandate riikide suhtes vajalik tarnijate mitmekesistamine, täiendavate energiaühenduste rajamine liikmesriikide vahel ja reaalselt toimiva energiaturu loomine ELis.
“We feel it is important to further expand the Energy Community into Eastern Partnership countries,” said Foreign Minister Paet.
„Peame oluliseks Energiaühenduse edasist laienemist idapartnerluse riikidesse,“ ütles välisminister Paet.
The Energy Community is the union of the European Commission and south-eastern European nations for creating a common energy market in south-eastern Europe based on EU legislation.
Energiaühendus (Energy Community) on Euroopa Komisjoni ja Kagu-Euroopa riikide ühendus ELi reeglitel põhineva ühise energiaturu moodustamiseks Kagu-Euroopas.
In talking about co-operation in the Baltic Sea region, the foreign ministers agreed that it will be strengthened by the effective implementation of the Baltic Sea Region Strategy.
Rääkides koostööst Läänemere regioonis olid välisministrid ühel meelel, et seda tugevdab Läänemere strateegia efektiivne ellurakendamine.
“It is essential to find quick, effective and resourceful solutions for issues that cause us all concern,” said Paet.
„Oluline on leida kiireid, tulemuslikke ja ressursisäästlikke lahendusi ühist muret tekitavatele küsimustele,“ lausus Paet.
“For example, Estonia considers it very important to develop a digital economy and integrate interior markets in order to offer e-services,” he added.
„Eesti peab väga tähtsaks näiteks digitaalmajanduse arendamise ja siseturuga lõimimist piiriüleste e-teenuste pakkumiseks,“ lisas ta.
The money is being allocated form the Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid.
Raha eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
Foreign Minister Urmas Paet stated that it is essential to help with organising and reforming Palestine’s civilian police, since that will, in turn, speed up the creation of an independent Palestinian state.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on oluline aidata kaasa Palestiina tsiviilpolitsei ülesehitamisele ja reformimisele, kiirendades nõnda iseseisva Palestiina riigi loomist.
“The European Union Police Mission is an extremely necessary initiative so that Palestine can gradually begin taking over responsibility for security on the West Bank,” said Foreign Minister Paet.
„Euroopa Liidu politseimissioon on väga vajalik algatus, et Palestiina saaks järk-järgult võtta üle julgeolekuvastutuse Läänekaldal,” ütles välisminister Paet.
“It is also important from the standpoint of a successful Middle East peace process,” he added.
„See on samuti tähtis ka Lähis-Ida rahuprotsessi edukuse seisukohalt,” lisas ta.
The goal of the EUPOL COPPS mission is to support Palestine in creating a sustainable and effective police force on the West Bank and the Gaza Strip, thereby giving Palestine the ability to accept responsibility for maintaining public order.
Euroopa Liidu politseimissiooni Palestiina aladel (EUPOL COPPS) eesmärk on toetada Palestiina võime jätkusuutliku ja efektiivse politseijõu loomisel Läänekaldal ja Gaza sektoris ning saavutada seeläbi Palestiina võimekus võtta vastutus avaliku korra tagamise eest.
The mission’s area of activity currently ends at the West Bank.
Missiooni tegevus piirdub hetkel Läänekaldaga.
During 2007, the EU police mission trained 800 civilian police in maintaining public order.
Aastal 2007 õpetas ELi missioon avaliku korra hoidmiseks välja 800 tsiviilpolitseinikku.
Since its creation, the Palestinian civilian police have been neutral and impartial.
Palestiina tsiviilpolitsei on alates selle asutamisest olnud neutraalne ja osapoolteülene.
EUPOL COPPS is directing Estonia’s contribution towards developing information technological capabilities and obtaining IT solutions for the Palestinian civilian police.
EUPOL COPPS suunab Eesti panuse Palestiina tsiviilpolitsei infotehnoloogilise võimekuse arendamiseks ja IT lahenduste hankimiseks.
EUPOL COPPS began working on 1 January 2006 and there are 15 EU member states involved, as well as Norway, Switzerland, Turkey, and Canada.
EUPOL COPPS alustas tööd 1. jaanuaril 2006 ning sellesse on kaasatud 15 EL liikmesriiki ning Norra, Šveits, Türgi ja Kanada.
The Estonian Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid in 2008 totals 60 millions kroons.
2008. aastal on Eesti välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabivahendite maht 60 miljonit krooni.
The money is being allocated from the Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid.
Raha eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
The main goal of the trust fund is to help achieve the strategic goals of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI).
Sihtfondi peaeesmärk on aidata kaasa Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi strateegiliste eesmärkide saavutamisele.
Foreign Minister Urmas Paet stated that by donating funding, Estonia hopes to help strengthen the connectivity of infrastructures of the European Union and neighbouring countries in the transport and energy sectors, and also to help resolve common environmental problems and generally support the activities of our neighbours.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tahab Eesti sihtrahastamise abil tugevdada Euroopa Liidu ja naabrite infrastruktuuri vastastikust seotust veonduse ning energia valdkonnas, samuti tegeleda ühiste keskkonnaprobleemidega ja toetada üldiselt igakülgselt naaberriikide tegevust.
The parties to the agreement are the European Union member states that contribute to the fund, the European Commission, and the fund manager, the European Investment Bank.
Lepingu osapooled on sihtfondi rahastavad Euroopa Liidu liikmesriigid, Euroopa Komisjon ning fondijuht Euroopa Investeerimispank.
The European Union along with other members of the international community must participate in building up Afghanistan’s administrative systems and developing the capabilities of its public sector, and these activities will also continue after 2014, Foreign Minister Urmas Paet said at the meeting of European Union foreign ministers in Brussels today.
Euroopa Liit ja teised rahvusvahelise kogukonna liikmed peavad osalema Afganistani haldussüsteemi ülesehitamisel ja avaliku sektori võimekuse arendamisel, mis jätkub ka pärast 2014. aastat, ütles välisminister Urmas Paet täna Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel.
Estonia also feels that the long-term work of the European Union police training mission EUPOL in Afghanistan is very essential.
Eesti peab samuti oluliseks Euroopa Liidu politsei väljaõppemissiooni EUPOL pikaajalist tegevust Afganistanis.
“In 2014 responsibility for security will be given over to the Afghan authorities, but the European Union must remain there after that in order to support the monitoring of local efforts and strengthen rule of law,” noted Foreign Minister Paet.
„2014. aastal antakse julgeolekuvastutus üle Afganistani võimudele, kuid Euroopa Liit peab jääma toetama kohalike pingutusi järelevalve ja õigusriikluse tugevdamiseks ka pärast seda,“ märkis välisminister Paet.
“Estonia supports the greater involvement of the European Union in Afghanistan,” said Paet.
„Eesti toetab Euroopa Liidu suuremat kaasatust Afganistanis,“ sõnas Paet.
“Today the decision was taken to begin negotiations for a partnership and development co-operation agreement with Afghanistan.
„Täna võeti vastu otsus partnerlus- ja arengukoostöö lepingu läbirääkimiste alustamiseks Afganistaniga.
This sends a clear message to both the government of Afghanistan as well as other partners regarding the European Union’s long-term and comprehensive involvement in the country,” he asserted.
See annab selge sõnumi nii Afganistani valitsusele kui teistele partneritele Euroopa Liidu pikemaajalisest ja süvenenumast kaasatusest riigis,“ rääkis ta.
Paet stated that in order to ensure the long-term stability and development of Afghanistan it is extremely important to develop the economic sector.
Paeti sõnul on Afganistani pikaajalise stabiilsuse ja arengu tagamiseks väga oluline majandussektori arendamine.
“This creates a foundation for the longevity of the country,” he confirmed.
„See paneb aluse riigi püsimajäämisele,“ kinnitas ta.