natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commenting on the current security situation, Mikser assured that the transatlantic security alliance remains strong.
Praegust julgeolekuolukorda silmas pidades kinnitas Mikser, et Atlandi-ülene julgeolekuallianss on endiselt tugev.
“The leading role of the United States of America in ensuring NATO’s deterrence and protection as well as their active contribution to European security continue to be necessary.
„USA juhtroll nii NATO heidutuse kui ka kaitse tagamisel on jätkuvalt vajalik, samuti USA aktiivne panus Euroopa julgeolekusse.
Investing in one’s security is the obligation of each state, and fulfilling these goals is the basis for a strong relationship of trust,” the Foreign Minister emphasised.
Oma julgeolekusse investeerimine on iga riigi enda kohustus, selle täitmine loob aluse usalduslikeks liitlassuheteks,“ rõhutas välisminister.
Speaking about the European Union, Mikser said that 15 years of EU membership have increased Estonia’s prosperity, welfare, and safety, however, the unity and fundamental values of the EU were being threatened.
Euroopa Liidust rääkides sõnas Mikser, et 15 aastat ELi liikmelisust on oluliselt suurendanud Eesti jõukust, heaolu ja turvalisust, kuid täna on ELi ühtsus ja alusväärtused löögi all.
“Populism based on lies and scaremongering that appeals to the base instincts of people are some of the tools in the hands of those who oppose the idea of Europe.
„Valedele tuginev populism ja madalatele instinktidele apelleerivad hirmud on tööriistaks Euroopa idee vastaste käes.
The so-called illiberal democracy is hailed as an example, which essentially means an absence of democracy; European unity is contrasted with national sovereignty, forgetting that it is cooperation that increases the influence of small states,” the Minister said, stressing that common decision-making and policies amplify Estonian policies and economic development.
Meile seatakse eeskujuks niinimetatud mitteliberaalset demokraatiat ehk sisuliselt demokraatia puudumist, Euroopa ühtsust vastandatakse rahvuslikule suveräänsusele, unustades, et väikeriikide mõjukus kasvab justnimelt koostöös,“ ütles välisminister toonitades, et ühised otsused ja poliitikad annavad võimenduse Eesti poliitikatele ja ka majanduse arengule.
The Foreign Minister noted that the global map of threats was becoming increasingly complex and highlighted Estonia’s bid to become a non-permanent member of the UN Security Council among its foreign policy challenges.
Välisminister rõhutas, et globaalne ohupilt muutub üha komplekssemaks ning tõi välispoliitiliste väljakutsetega toimetulekul välja ka Eesti pürgimise ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks.
This is possible only through active contribution and participation,” he said.
See on võimalik ainult aktiivselt panustades ja osaledes,“ sõnas ta.
The Minister also spoke about the importance of the EU’s Eastern Partnership programme and the need to participate more in discussions about the EU’s Southern Neighbourhood, the future partnership with the United Kingdom after the completion of the Brexit process, the active encouragement of free trade and Estonia’s economic success, the digital dimension of foreign policy and the national cyber defence system.
Lisaks rääkis välisminister oma kõnes ELi idapartnerluse olulisusest ning vajadusest kaasa rääkida ka ELi lõunanaabruse teemadel, tugevast partnerlusest Suurbritanniaga ka peale Brexiti protsessi lõppu, vabakaubanduse aktiivsest edendamisest ja Eesti majanduslikust edust, välispoliitika digitaalsest mõõtmest ja riiklikust küberkaitse süsteemist.
Concluding his speech, the Foreign Minister said that Estonia’s interests were best protected by promoting cooperation based on liberal values and rules.
Kõne lõppsõnades rõhutas välisminister üle, et Eesti huvid on kõige paremini kaitstud liberaalsete väärtuste ja reeglitel põhineva koostöö edendamisega.
“A democratic small state will survive and prosper if it protects its values at home and abroad, and if it has allies who share these values and who are also prepared to advance and protect these values together,” he said.
„Demokraatlik väikeriik jääb ellu ja areneb siis, kui ta kaitseb oma väärtusi nii kodus kui ka võõrsil ja kui tal on olemas neid väärtusi jagavad liitlased, kes on samuti valmis neid ühiselt edendama ja kaitsma,“ sõnas ta.
The Foreign Minister stressed that all governments that have been in office after the restoration of independence have strengthened Estonia’s sovereignty and international standing by enhancing alliances and partnerships, and expressed confidence that the next government would also put foreign policy at the service of our interests and ensure the resources that were needed for the successful functioning of the foreign service.
Välisminister tõi välja, et kõik taasiseseisvumise järgsed valitsused on Eesti suveräänsust ja rahvusvahelist positsiooni läbi liitlas- ja partnerlussuhete tugevdanud ning avaldas veendumust, et ka järgmine valitsus seab välispoliitika Eesti huvide teenistusse ning tagab välisteenistuse edukaks toimimiseks vajalikud ressursid.
The speech in full: https://vm.ee/en/news/presentation-government-foreign-policy-debate-riig...
Kõne: www.vm.ee/et/uudised/vabariigi-valitsuse-ettekanne-riigikogus-valispolii...
Photos (Riigikogu): goo.gl/xXF2LX
Pildid (Riigikogu): goo.gl/xXF2LX
The officials reaffirmed the close relationship between Estonia and Hungary as NATO allies and the need to strengthen NATO’s defensive position.
Kohtumise käigus sai kinnituse Eesti ja Ungari tihe liitlassuhe ning vajadus NATO kaitsehoiaku tugevdamiseks.
Mikser thanked Szijjártó for Hungary’s contribution to reinforcing the security of the Baltic states.
Välisminister Mikser tänas oma kolleegi Ungari panuse eest Balti riikide julgeoleku kindlustamisse.
“We’re thankful for the support from our allies,” said Mikser.
„Oleme tänulikud liitlaste toetuse eest.
“In today’s security situation, it is important for NATO allied forces to be present on our territory alongside Estonian Defence Forces.”
Kujunenud julgeolekuolukorras on tähtis, et kõrvuti Eesti kaitsejõududega viibiksid meie territooriumil ka meie NATO liitlaste väed,“ kinnitas Mikser.
Mikser stressed that deterrence and defence posture must become even stronger.
Välisminister rõhutas, et heidutus- ja kaitsehoiaku tugevdamine peab jätkuma.
Mikser gave an overview of Estonia’s activities in holding the Presidency of the Council of the European Union and the meeting of EU foreign ministers set to take place next week in Tallinn.
Mikser andis ülevaate Eesti tegevusest Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisel ning järgmisel nädalal toimuvast ELi välisministrite kohtumisest Tallinnas.
“The Presidency of the EU Council contributes to maintaining EU unity and decision-making capacity,“ said Mikser.
„Eesistujana panustame ELi ühtsuse ja otsustusvõime säilitamisse,“ ütles Mikser.
“Besides unity, we believe in increasing our citizens’ trust in the EU and this is something that all member states must strive toward.”
„Liidu ühtsuse kõrval on oluline tõsta meie kodanike usaldust ELi vastu, selle nimel peavad pingutama kõik liikmesriigid,“ lisas ta.
At the meeting, the migration crisis in Europe covered at greater length.
Põhjalikumalt käsitleti kohtumisel rändekriisi Euroopas.
“We cannot just shelve the migration issue just yet, and we are continuing joint efforts to solve the crisis,“ said Mikser.
„Rände küsimust ei saa me veel niipea sahtlisse panna ja jätkame ühiselt kriisi lahendamisega,“ ütles Mikser.
He and Szijjártó agreed that the root causes of the situation in third countries must be addressed first and foremost.
Välisministrid olid ühel nõul, et ennekõike tuleb pöörata tähelepanu algpõhjustele kolmandates riikides.
The foreign ministers also discussed Brexit, cooperation in international organisations and relations with Russia.
Kohtumisel arutati ka Brexitit, koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides ja suhteid Venemaaga.
Today, Mikser will represent the Estonian Presidency at the meeting of the Visegrad and Eastern Partnership countries, where discussion will focus on the Eastern Partnership summit scheduled for late November in Brussels, the current state of the partnership and practical outcomes of cooperation.
Täna osaleb Mikser ELi eesistujamaa esindajana Visegrádi ja idapartnerlusriikide kohtumisel, kus käsitletakse novembri lõpus toimuvat idapartnerlusriikide tippkohtumist Brüsselis, ülevaadet partnerluse hetkeseisust ning koostöö praktilisi tulemeid.
Today, the new Estonian Ambassador to Azerbaijan Marin Mõttus presented her credentials to the President of Azerbaijan Ilham Alijev.
Täna andis Eesti uus suursaadik Aserbaidžaanis Marin Mõttus Bakuus üle oma volikirja Aserbaidžaani presidendile Ilham Alijevile.
Ambassador Marin Mõttus reaffirmed at the meeting with Azerbaijan’s President Ilham Alijev that relations between Estonia and Azerbaijan are good and she also emphasised the importance of mutual economic interests.
Suursaadik Marin Mõttus kinnitas kohtumisel Aserbaidžaani presidendi Ilham Alijeviga, et Eesti ja Aserbaidžaani suhted on head ning rõhutas sealjuures majandushuvide olulisust.
“Estonia is very interested in cooperation with Azerbaijan in transport and logistics as the geographical location of the country makes it one of the regional hubs of the south-north transit corridor in development.
„Eesti on väga huvitatud koostööst Aserbaidžaaniga transiidi ja logistika alal, kuna riigi geograafiline asend muudab selle oluliseks sõlmpunktiks põhja-lõuna transiidikoridori väljaarendamisel,“ kinnitas suursaadik.
Both sides also emphasised the need to further develop tourism and cultural relations between the two countries.
Pooled rõhutasid kohtumise käigus vajadust arendada senistest veelgi enam kahe riigi vahelisi turismi- ja kultuurisuhteid.
The President of Azerbaijan in turn, highlighted Estonia’s experience in developing the agricultural sector and recognised successful cooperation between the Estonian IT sector and Azerbaijan in developing Azerbaijan’s e-services.
Aserbaidžaani president tõstis omakorda esile Eesti kogemust põllumajandussektori arendamisel ning tunnustas edukat koostööd Eesti IT-sektoriga Aserbaidžaani e-teenuste arendamisel.
The President and the Ambassador also discussed topics related to the EU.
Kohtumisel peatuti lähemalt ka Euroopa Liiduga seonduvatel teemadel.
“We are happy that the Estonian Presidency of the EU takes place at the time when Azerbaijan and the EU negotiate a new Strategic Partnership agreement,” Mõttus said.
„Mul on hea meel, et Eesti Euroopa Liidu eesistumine langeb ajale, mil Aserbaidžaan ja Euroopa Liit räägivad läbi uut strateegilise partnerluse lepet,“ ütles Mõttus.
She added that the Summit of Eastern Partnership will be one of the most important events of the Estonian Presidency.
Ta lisas, et idapartnerluse tippkohtumine saab olema üks Eesti eesistumise olulisemaid sündmusi.
President Alijev reaffirmed that the EU is an important partner for Azerbaijan and he expressed hope that the EU implements individual approaches to Eastern Partnership countries.
President Alijev kinnitas omaltpoolt, et Aserbaidžaan peab EL-i oluliseks partneriks ning avaldas lootust, et Euroopa Liit rakendab idapartnerluses osalevatele riikidele individuaalset lähenemist.
Marin Mõttus graduated from the University of Tartu’s Faculty of Estonian language and literature and in 2000 she earned her Master’s degree in international relations from the Diplomatic School of Spain in Madrid and Complutense University.
Marin Mõttus lõpetas Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse eriala ning 2000. aastal omandas rahvusvaheliste suhete magistrikraadi Madridi Diplomaatide Koolis ja Complutense Ülikoolis.
Mõttus has worked at the Ministry of Foreign Affairs since 1997.
Välisministeeriumis töötab Mõttus alates 1997. aastast.
Since October 2010, Mõttus was Estonia’s Ambassador to Portugal and just before assuming her current position, she worked as Director of the Bureau of Asia, Africa, Australia and Latin America in the Foreign Ministry’s Political Department.
Alates 2010. aasta oktoobrist oli Mõttus Eesti suursaadik Portugalis, pärast seda asus ta tööle välisministeeriumi poliitikaosakonna Aasia, Aafrika, Austraalia ja Ladina-Ameerika büroo direktorina.
Since 2016, Mõttus is the Estonian Ambassador to Turkey.
Alates 2016. aasta juunist on Mõttus suursaadik Türgis.
Accreditation is starting for the events celebrating the 93rd anniversary of the Republic of Estonia in Tallinn.
Algab akrediteerimine Eesti Vabariigi 93. aastapäeva üritustele Tallinnas.
Journalists, photographers and cameramen interested in covering any of the events should be accredited no later than Thursday, 17 February on the Foreign Ministry’s web page at the following address: http://ankeet.vm.ee/eng/anniversary_of_the_republic_of_estonia
Sündmuste jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt neljapäeval, 17. veebruaril välisministeeriumi kodulehel aadressil: http://ankeet.vm.ee/est/vabariigi_aastapaev
Accreditation will only take place at the above address.
Akrediteerimine toimub ainult ülaltoodud internetiaadressil.
Press cards will also be distributed at the briefing.
Ühtlasi saab briifingul kätte akrediteerumiskaardid.
On Wednesday, 23 February, wreaths will be laid on the gravesites of Estonian state figures in the Metsakalmistu cemetery and state decorations will be handed out by the President of the Republic in the Bank of Estonia.
Kolmapäeval, 23. veebruaril on Tallinnas kavas pärgade asetamine Eesti riigitegelaste haudadele Metsakalmistul ning riiklike teenetemärkide kätteandmine Vabariigi Presidendi poolt Eesti Pangas.
On the same day, a celebratory concert and the formal reception of the President of the Republic and Mrs Evelin Ilves will take place in the evening in the Estonia Theatre and Concert Hall in Tallinn.
Estonia teatris ja kontserdisaalis on sama päeva õhtul pidulik kontsert ning Vabariigi Presidendi ja proua Evelin Ilvese vastuvõtt.
The formal events will be attended by the President of the Republic, the speaker of the Riigikogu, the prime minister, members of the government and Riigikogu, and representatives of the diplomatic corps.
Pidulikel üritustel osalevad Vabariigi President, Riigikogu esimees, peaminister, valitsuse ja Riigikogu liikmed, diplomaatilise korpuse esindajad.
During the President’s formal reception, journalists will have access to a temporary press centre in the Estonia Theatre.
Ajakirjanikele on Presidendi vastuvõtu ajal avatud ajutine pressikeskus Estonias.
For indoor events, we request that dark suits be worn.
Siseruumides toimuvatel üritustel palume kanda tumedat ülikonda.
More information about accreditation by phone at 6 377 630 or e-mail centre@mfa.ee.
Täiendav akrediteerimisinfo telefonil 6 377 630 või e-mailil centre@mfa.ee.
11.00 Placing of wreaths on the graves of Estonian state figures
11.00 Pärgade asetamine riigitegelaste haudadele
13.00 “Estonia Thanks You” – Handing out of state decorations by President Toomas Hendrik Ilves
13.00 “Eesti tänab” – riiklike teenetemärkide kätteandmine Vabariigi President Toomas Hendrik Ilvese poolt
We ask that press arrive no later than 12.40
Pressil palume kohal olla hiljemalt 12.40
09.00 Placing of wreaths at the base of the Monument to the War of Independence
09.00 Pärgade asetamine Vabadussõja võidusamba jalamile
09.45 Independence Day ecumenical church service
09.45 Iseseisvuspäeva jumalateenistus
Tallinn Dome Church
Tallinna Toomkirik
11.00 Defence Forces parade
11.00 Kaitsejõudude paraad
13.00 Awarding of national science awards, F.J. Wiedemann Language Award, and sports and cultural awards by Prime Minister Andrus Ansip
13.00 Riigi teaduspreemiate, F. J.Wiedemanni keeleauhinna, spordi- ja kultuuripreemiate üleandmine peaminister Andrus Ansipi poolt
Academy of Sciences (Kohtu 6)
Teaduste Akadeemia (Kohtu 6)
18.00 Independence Day concert and formal reception hosted by the President of the Republic and Mrs. Evelin Ilves
18.00 Iseseisvuspäeva pidulik kontsert ning Vabariigi Presidendi ja proua Evelin Ilvese vastuvõtt
Estonia Theatre and Concert Hall
Estonia teater ja kontserdisaal
Today, Foreign Minister Sven Mikser will meet with Foreign Minister of Italy Enzo Moavero Milanesi.
Täna kohtub välisminister Sven Mikser Itaalia välisministri Enzo Moavero Milanesiga.
The foreign ministers will discuss Estonia-Italy relations, migration and security policy.
Kohtumisel arutavad välisministrid kahe riigi suhteid ning rände- ja julgeolekupoliitikaga seonduvaid küsimusi.
Foreign Minister Milanesi is on a visit to Estonia with President of Italy Sergio Mattarella.
Itaalia välisminister on Eestis seoses Itaalia presidendi Sergio Mattarella visiidiga
The foreign ministers of the European Union will begin the meeting with talks about Ukraine, touching on the upcoming presidential elections, the reform process and the security situation.
Euroopa Liidu välisministrid alustavad aruteluga Ukraina üle, hõlmates eelseisvaid presidendivalimisi, reformiprotsessi ning julgeolekuolukorda.
The agenda also includes the latest events in Syria and the situation in the Horn of Africa, where the EU’s High Representative Federica Mogherini was on a visit on 9-11 February.
Päevakorras on ka viimased sündmused Süürias ja olukord Aafrika Sarve piirkonnas, viimast külastas ELi kõrge esindaja Federica Mogherini 9.–11. veebruaril.
The EU foreign ministers will conclude their discussions with talks on Venezuela.
ELi välisministrid lõpetavad oma kohtumise aruteluga Venezuela küsimuse üle.
Today, 20 June, Foreign Minister Sven Mikser will participate in the meeting of foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States (CBSS) to mark the 25th anniversary of the organisation.
Täna, 20. juunil osaleb välisminister Sven Mikser Reykjavikis toimuval Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel, millega tähistatakse organisatsiooni 25. aastapäeva.
Foreign Minister Mikser will give a speech at the anniversary meeting.
Välisminister Mikser esineb kohtumisel sõnavõtuga.
Mikser is also going the meet with the Foreign Minister of Iceland, Gudlaugur Thór Thórdarson.
Mikseril on plaanis kohtuda ka Islandi välisministri Gudlaugur Thór Thórdarsoniga.
They will discuss Estonia-Iceland relations, the Nordic-Baltic cooperation (NB8) and cooperation in the CBSS.
Kohtumisel on kõne all Eesti ja Islandi suhted, koostöö Põhja-Balti (NB8) koostööformaadis ning Läänemeremaade Nõukogus.
They will also discuss European security, Brexit and transatlantic relations.
Samuti räägitakse Euroopa julgeolekust, Brexitist ning transatlantilistest suhetest.
The CBSS aims to strengthen cooperation between the states of the Baltic Sea Region.
Läänemeremaade Nõukogu eesmärk on tugevdada ja tihendada koostööd Läänemere riikide vahel.
It is an overall political forum for regional inter-governmental cooperation in the Baltic Sea Region.
See on Läänemere piirkonna erinevate tasandite regionaalse koostöö peamine foorum ning valitsuste vahelise koostöö korraldaja.
Members of the Council are Denmark, Estonia, Finland, Germany, Iceland, Latvia, Lithuania, Norway, Poland, Russia, Sweden and a representative from the European Union.
Nõukogusse kuuluvad Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Island, Saksamaa, Poola, Venemaa ja Euroopa Komisjon.
Currently, Iceland holds the Presidency of the CBSS.
Läänemeremaade Nõukogu eesistuja on praegu Island.
Sweden will take over the Presidency on 1 July.
Alates 1. juulist võtab nõukogu juhtimise üle Rootsi.
Accreditation is starting for the events celebrating the 94th anniversary of the Republic of Estonia in Tallinn and Tartu.
Algab akrediteerimine Eesti Vabariigi 94. aastapäeva üritustele Tallinnas ja Tartus.
Journalists, photographers and cameramen interested in covering any of the events should be accredited no later than Friday, 17 February on the Foreign Ministry’s web page at the following address: http://ankeet.vm.ee/eng/anniversary_of_the_republic_of_estonia
Sündmuste jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja teleoperaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt reedel, 17. veebruaril välisministeeriumi kodulehel aadressil: http://ankeet.vm.ee/est/vabariigi_aastapaev
On Thursday, 23 February, wreaths will be laid on the gravesites of Estonian state figures in the Metsakalmistu cemetery in Tallinn and state decorations will be handed out by the President of the Republic in the main auditorium of Tartu University.
Neljapäeval, 23. veebruaril on Tallinnas kavas pärgade asetamine Eesti riigitegelaste haudadele Metsakalmistul ning Tartus riiklike teenetemärkide kätteandmine Vabariigi Presidendi poolt Tartu Ülikooli aulas.
On the morning of Friday, 24 February, a formal flag-raising ceremony will take place at 07.24 at the Old Observatory in Tartu and at 07.35 on Toompea in Tallinn, where a speech will be given by Speaker of the Riigikogu Ene Ergma.
Reedel, 24. veebruaril toimub riigilipu heiskamise tseremoonia kell 07.24 Tartu Tähetornis ning 07.35 Tallinnas Toompeal, kus kõneleb Riigikogu esimees Ene Ergma.
Wreaths in honour of those who fell in the War of Independence will be placed at the base of the Kalevipoeg memorial statue in Tartu, a church service will take place at Tartu’s St. John’s Church, and the Defence Forces parade will be held on Vabaduse street in Tartu.
Samuti toimub pärgade asetamine Vabadussõjas langenute auks Kalevipoja mälestusmärgi jalamile Tartus, jumalateenistus Tartu Jaani kirikus ja Kaitsejõudude paraad Tartus Vabaduse puiesteel.
On the same day, a celebratory concert and the formal reception of the President of the Republic and Mrs Evelin Ilves will take place in the evening in the Vanemuine Theatre and Concert Hall in Tartu.
„Vanemuise“ teatri- ja kontserdimajas on sama päeva õhtul pidulik kontsert ning Vabariigi Presidendi ja proua Evelin Ilvese vastuvõtt.
The formal events will be attended by the President of the Republic, the speaker of the Riigikogu, the prime minister, members of the government and Riigikogu, and representatives of the diplomatic corps.
Pidulikel üritustel osalevad Vabariigi President, Riigikogu esimees, peaminister, valitsuse ja Riigikogu liikmed ning diplomaatilise korpuse esindajad.
During the President’s formal reception, journalists will have access to a temporary press centre in the Vanemuine Theatre.
Ajakirjanikele on Presidendi vastuvõtu ajal avatud ajutine pressikeskus Vanemuises.
13.00 Handing out of state decorations by the President of the Republic
13.00 Riiklike teenetemärkide kätteandmine Vabariigi Presidendi poolt
Main auditorium of Tartu University, Ülikooli 18, Tartu
Tartu Ülikooli aula, Ülikooli 18, Tartu
07.24 Formal flag-raising ceremony at Tartu Old Observatory
07.24 Riigilipu tervitamise tseremoonia Tartu Tähetornis
07.35 Formal flag-raising ceremony at Toompea in Tallinn
07.35 Riigilipu heiskamise tseremoonia Tallinnas Toompeal
10.15 Placing of wreaths in memory of those who fell in the War of Independence at the base of the Kalevipoeg memorial monument in Tartu
10.15 Pärgade asetamine Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärgi Kalevipoeg jalamile Tartus
11.00 Church service at St. John’s Church in Tartu
11.00 Jumalateenistus Tartu Jaani kirikus
13.30 Awarding of national science awards, F.J. Wiedemann Language Award, and sports and cultural awards by Prime Minister Andrus Ansip
13.30 Riigi teaduspreemiate, F. J. Wiedemanni keeleauhinna, spordi- ja kultuuripreemiate üleandmine peaministri poolt
Main auditorium of Tartu University, Ülikooli 18
Tartu Ülikooli aula, Ülikooli 18
18.00 Independence Day concert and formal reception hosted by the President of the Republic and Mrs. Evelin Ilves at Vanemuine Theatre and Concert Hall
18.00 Iseseisvuspäeva pidulik kontsert ning Vabariigi Presidendi ja proua Evelin Ilvese vastuvõtt „Vanemuise“ teatri- ja kontserdimajas
Journalist press pools:
Ajakirjanike pressipoolid:
- President of the Republic’s speech and concert
- Vabariigi Presidendi kõne ja kontsert
- Arrival of guests at the reception of the President of the Republic and Mrs Evelin Ilves after the concert
- Vabariigi Presidendi ja Evelin Ilvese vastuvõtt- külaliste saabumine pärast kontserti vastuvõtule
- Formal reception of the President of the Republic and Mrs Evelin Ilves
- Vabariigi Presidendi ja Evelin Ilvese vastuvõtt