natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"With its aid projects in Afghanistan, Estonia has focused on building up the medical system in Helmand Province.
„Eesti on oma abiprojektides Afganistanis keskendunud Helmandi provintsi arstiabisüsteemi ülesehitusele.
As a result of the work of the health care expert, our health care aid project has been able to support the development of medical care in Helmand," said the foreign minister.
Tervishoiueksperdi töö tulemusel oleme oma tervishoiu abiprojektidega suutnud aidata Helmandi arstiabi arengut toetada,“ lausus välisminister.
In Helmand Province, which has a population comparable to that of Estonia, there are only slightly more than 1300 people in the health care sector and fewer than 100 of them are doctors," Paet noted.
Elanikkonnalt Eestiga võrreldavas Helmandi provintsis on vaid veidi enam kui 1300 tervishoiuvaldkonnas tegutsevat inimest ning neist vähem kui 100 on arstid,” märkis Paet.
The primary responsibility of the Estonian health care expert is co-ordinating the building up of Helmand Province’s network of medical establishments, emergency medical service, and other elements of the health care sector.
Eesti tervishoiueksperdi põhiliseks tööülesandeks on Helmandi provintsi meditsiiniasutuste võrgustiku, kiirabi ja muu tervishoiuvaldkonna ülesehitustöö koordineerimine.
Anu Raisma, a member of the NPO Mondo, has long-time experience in the health care sector and has participated in missions in various crisis areas in Indonesia and Pakistan under the auspices of the Estonian Disaster Relief Team.
MTÜ Mondo liige Anu Raisma omab pikaajalist töökogemust tervishoiu valdkonnas ning on osalenud Eesti Päästemeeskonna egiidi all missioonidel erinevates kriisipiirkondades Indoneesias ja Pakistanis.
Raisma has been a member of the Disaster Relief Team since 1999.
Raisma on päästemeeskonna liige alates 1999. aastast.
Prior to March 2009 the Estonian health care expert in Afghanistan was Argo Parts.
Kuni 2009. aasta märtsini töötas Eesti tervishoiueksperdina Afganistanis Argo Parts.
There are about 1.4 million people living in Helmand Province and fewer than 100 doctors.
Helmandi provintsis elab umbes 1,4 miljonit elanikku ja seal töötab vähem kui 100 arsti.
There are medical aid stations in the larger centrums of the region such as Musa Oala, Kajaki, Sangin and Naw Zad, but these are merely primary health care stations, and many of them lack a fully trained doctor.
Arstipunktid on ka suuremates piirkondlikes keskustes nagu Musa Qala, Kajaki, Sangin, Naw Zad, kuid need on vaid esmatasandi arstiabipunktid, kus mitmel puhul pole isegi väljaõppinud arsti kohal.
Afghanistan has been one of Estonia’s priority partners for co-operation development since 2006.
Afganistan kuulub 2006. aastast Eesti arengukoostöö prioriteetsete partnerriikide hulka.
A large part of the country’s population lives in extreme poverty, especially women and children.
Suur osa riigi elanikkonnast elab täielikus vaesuses, eriti lesestunud naised ja nende lapsed.
Developing at its current rate, Afghanistan will have difficulties achieving the UN Millennium development Goals.
Praeguse arengutempo juures on Afganistanil probleeme pea kõigi ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega.
On Saturday, 10 September, Estonian Foreign Minister, Urmas Paet met with his Ukrainian counterpart, Boris Tarasjuk.
Laupäeval, 10. septembril kohtus Ukrainas lühivisiidil viibiv välisminister Urmas Paet Ukraina välisministri Boris Tarasjukiga.
The status of Ukraine’s interior politics, bilateral relations, the Transnistria conflict, relations with neighbours and UN reform were all topics of discussion between the two ministers.
Kohtumisel olid kõne all Ukraina sisepoliitiline olukord, kahepoolsed suhted, Transnistria konflikt, suhted naabritega ja ÜRO reform.
The Ukrainian Foreign Minister, Boris Tarasjuk gave an overview of the internal political situation in his country.
Ukraina välisminister Boris Tarasjuk andis ülevaate sisepoliitilisest olukorrast riigis.
According to Tarasjuk, the direction, which Ukraine has chosen will not change and Ukraine will continue to strive towards achieving its European objectives.
Minister Tarasjuki kinnitusel valitud suund ei muutu ja Ukraina jätkab liikumist euroopalike väärtuste poole.
According to the words of Foreign Minister, Urmas Paet, Estonia supports Ukraine’s foreign policy goals.
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti Ukraina välispoliitilist kurssi.
“We are in favour of granting Ukraine market economy status, while this will improve European integration and will also have a positive effect on economic growth,” says Paet.
„Pooldame Ukrainale turumajanduse staatuse andmist, kuna see edendaks eurointegratsiooni ja mõjuks positiivselt majandusarengule,“ ütles Paet.
He expressed his hope that Ukraine would be able to solve problems related to becoming a member of the WTO and that it could become a member as soon as possible.
Ta avaldas lootust, et Ukraina suudab lahendada WTOga liitumisega seotud probleemid ja ühinemine toimub võimalikult kiiresti.
“We will do everything on our part to support Ukraine on its path in this direction,” noted Paet.
„Teeme omalt poolt kõik, et toetada Ukrainat sel teel,“ märkis Paet.
“There is already proof of this from Ukrainian public officials who have received schooling, several of these seminars have taken place in the framework of WTO membership talks.
„Sellest annavad tunnistust paljud koolitused Ukraina riigiametnikele, millest mitmed on toimunud WTO ühinemisläbirääkimiste raames,“ lisas ta.
When mentioning bilateral relations, the Ukrainian Foreign Minister expressed his deep satisfaction for the recent exemption of state fees from Ukrainian citizens applying for Estonian visas.
Rääkides kahepoolsetest suhetest avaldas Ukraina välisminister rahulolu Ukraina kodanike Eesti viisa taotlemisel riigilõivust vabastamise üle.
The Trans-Dniestria problem was also under discussion.
Arutuse all oli ka Transnistria probleemiga seonduv.
The Estonian Foreign Minister recognized that Ukraine has an important role to play in helping to resolve the Trans-Dniestria conflict.
Välisminister Paet tõdes, et Ukrainal on oluline roll ja ka reaalsed võimalused Transnistria konflikti lahendamisel.
Ukraine is ready to allow a European Union led border observation team to the Ukrainian-Moldavian border, or the area known as Trans-Dniestria, according to the Ukraine’s Foreign Minister.
Ukraina välisministri teatel on Ukraina valmis lubama Euroopa Liidu piirivaatlusmissiooni Ukraina-Moldova Transnistria piirilõigule.
Meanwhile, there was an exchange of ideas concerning relations with Russia and Belorussia.
Veel vahetati mõtteid suhete üle Venemaa ja Valgevenega.
Both sides found that Belorussia should not be left in isolation and supported the enlargement of an international presence there.
Pooled leidsid, et Valgevenet ei tohi jätta isolatsiooni ning pooldasid rahvusvahelise kohaloleku suurendamist.
Moreover, the necessity for the spreading of objective and adequate information was stressed.
Samuti rõhutati objektiivse ja adekvaatse informatsiooni levitamise tähtsust.
Foreign Minister, Paet opened his speech in the evening with a greeting at the Musical concert known as, Estonia-Ukraine, which was a concert dedicated to Arvo Pärt’s 70 anniversary.
Välisminister Paet esines eile õhtul tervituskõnega Arvo Pärdi 70. juubelile pühendatud kontserdil „Muusikaline dialoog – Eesti ja Ukraina“.
Ladies and gentlemen!
Mina ei ole sellega nõus.
I would also like to point out that Estonia is an active founding member of the South Caucasus Clearinghouse (SCCH) initiative co-ordinating military assistance to South Caucasus countries.
Lubage Teile kinnitada, et praegune valitsus teeb kõik vajaliku meie kaitsejõudude arendamiseks, et juba lähimas tulevikus Eesti võiks liituda Alliansiga.
At their meeting today in Luxembourg, the European Union foreign ministers approved a new approach to both its southern and eastern neighbours.
Tänasel kohtumisel Luksemburgis kiitsid Euroopa Liidu välisministrid heaks uue lähenemise nii oma lõuna- kui idanaabritele.
Foreign Minister Paet stated that a more individualised approach will be taken with the European Union’s neighbouring countries and the EU’s support will be more dependent on each particular nation’s development and progress than it was previously.
Välisminister Urmas Paeti sõnul suureneb oluliselt individuaalne lähenemine Euroopa Liidu naaberriikidele ning ELi tugi hakkab senisest enam sõltuma konkreetse riigi arengust ja sammudest.
Both our southern and eastern neighbours are equally important to the European Union, Paet confirmed.
Euroopa Liidule on samavõrra tähtsad nii meie lõuna- kui idanaabrid, kinnitas Paet.
“Both affect Europe’s future in different ways and we would like to make European Union Neighbourhood Policy more effective in order to promote co-operation and support our neighbours in accordance with their needs, opportunities and goals,” he explained.
„Mõlemad mõjutavad Euroopa tulevikku erineval moel ning tahame tõhustada Euroopa naabruspoliitikat, et edendada koostööd ning toetada oma naabreid vastavalt nende vajadustele, võimalustele ja eesmärkidele,” rääkis ta.
Paet stated that the European Union’s bilateral relations with all of the Neighbourhood Policy Partner Countries as well as multi-lateral and regional co-operation through Eastern Partnership and the Mediterranean Union must both be developed.
Paet sõnas, et arendama peab nii Euroopa Liidu kahepoolseid suhteid kõikide oma naabruspoliitika partnerriikide kui ka mitmepoolset ja regionaalset koostööd läbi Idapartnerluse ja Vahemereliidu.
“Although there are dramatic events going on in our southern neighbourhood right now, our Eastern Partners also need our continual attention and positive long-term perspectives for their hard work,” he noted.
„Kuigi tulised sündmused on hetkel käimas lõunanaabruses, vajavad idapartnerid samuti meie pidevat tähelepanu ning positiivset pikaajalist perspektiivi oma püüdlustele,“ märkis ta.
Paet feels that political and economic co-operation should be promoted, with special attention given to democracy, rule of law, and creating institutions in our neighbouring countries.
Paeti hinnangul tuleb edendada poliitilist ja majanduslikku koostööd, pöörates seejuures erilist tähelepanu demokraatia, õigusriigi ja institutsioonide loomisele naabrusriikides.
“Estonia completely supports strengthening European Neighbourhood Policy, especially through free trade agreements and by facilitating movement with the help of visa facilitation agreements,” he added.
„Eesti toetab igati Euroopa naabruspoliitika tugevdamist ning seejuures eriti vabakaubanduslepinguid ja liikumise lihtsustamist viisalihtsustuslepingute abil,“ lisas ta.
The ministers also discussed the most recent events in the southern neighbourhood and in the Arab world, especially in Syria, Libya, and Yemen.
Ministrid arutasid ka viimaseid arenguid lõunanaabruses ja araabia maailmas, eriti Süürias, Liibüas ja Jeemenis.
“Violence has spread in Syria and the European Union condemns the repressions and violent crushing of demonstrations,” stated the Estonian foreign minister.
„Süürias on vägivald laienenud ning Euroopa Liit mõistab hukka meeleavalduste vägivaldse mahasurumise ja repressioonid,“ lausus Eesti välisminister.
“The challenges facing Syria and the other countries in the region should be resolved through dialogue,” he said.
„Süüria ja samuti teiste regiooni riikide ees seisvad väljakutsed tuleks lahendada dialoogi vormis,“ märkis ta.
According to the foreign minister, Estonia feels it is important to begin a discussion on post-conflict activities now already, and Paet thinks the European Union should take a more active role in this discussion.
Eesti peab välisministri sõnul juba praegu oluliseks konfliktijärgsete tegevuste üle arutelu alustamist ning tema hinnangul peaks Euroopa Liit selles võtma aktiivsema rolli.
“We also feel it is essential to investigate human rights violations in Syria, Lebanon and Yemen,” he added.
„Samuti peame väga oluliseks inimõiguste rikkumiste uurimist nii Süürias, Liibüas kui Jeemenis,“ lisas ta.
The Foreign Ministry of Estonia is giving 469,400 kroons (30,000 euros) to support the European Union Police mission EUPOL Afghanistan.
Välisministeerium toetab 469 400 krooniga (30 000 EUR) Euroopa Liidu politseimissiooni EUPOL Afghanistan.
The money has been allocated from the Foreign Ministry’s civilian mission budget for 2007.
Raha eraldatakse välisministeeriumi 2007. aasta tsiviilmissioonide eelarvest.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia has consistently supported the implementation of EUPOL.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti järjekindlalt toetanud EUPOLi läbiviimist.
The mission advises, observes and trains on various levels, from the Afghan Ministry of the Interior to the provincial and regional level.
Missioon on nõuandjaks, ülevaatajaks ning väljaõpetajaks erinevatel tasanditel – Afganistani siseministeeriumis, regionaalsel ja provintsitasandil.
There are 23 European Union member states and 4 non-EU countries participating in the police mission.
Missioonil osaleb 23 Euroopa Liidu liikmesriiki ning 4 ELi mittekuuluvat riiki.
Urmas Paet and Andrei Stratan discussed co-operation between the European Union and Moldova, as well as Moldova’s reform process.
Urmas Paet ja Andrei Stratan kõnelesid Euroopa Liidu ja Moldova koostööst ning Moldova reformiprotsessist.
Paet stated that Moldova needs more support and co-operation from the European Union.
Paeti sõnul vajab Moldova suuremat Euroopa Liidu poolset tuge ja koostööd.
“It is definitely necessary to conclude a visa facilitation agreement with Moldova as soon as possible, as is having all-around co-operation.
“Kindlasti on vajalik võimalikult peatne viisalihtsustuslepingu sõlmimine Moldovaga ning igakülgne koostöö.
We would like for negotiations on a new Moldova-EU framework agreement to begin as quickly as possibly,” Paet emphasised.
Soovime, et kõnelused uue Moldova-EL raamlepingu üle algaksid nii pea kui võimalik,” rõhutas Paet.
Foreign Minister Paet stated that the European Union’s support for Moldova will also help to resolve the Transnistria question.
Välisminister Paeti sõnul aitab Euroopa Liidu tugi Moldovale lahendada ka Transnistria küsimust.
Moldova is one of Estonia’s four priority co-operation development partner countries.
Moldova on Eesti üks neljast tähtsaimast arengukoostöö partnerriigist.
“An important step on Moldova’s part for intensifying relations with Estonia was opening an embassy in Tallinn,” said Foreign Minister Paet.
“Moldova-poolne oluline samm suhete tihendamiseks Eestiga oli ka saatkonna avamine Tallinnas,” sõnas välisminister Paet.
At the meeting with Tajikistan’s deputy foreign minister, opportunities to intensify economic co-operation and using Estonia’s experiences to help carry out reforms in Tajikistan were discussed.
Kohtumisel Tadžikistani asevälisministriga käsitleti võimalusi majanduskoostöö tihendamiseks ning Eesti kogemuse kasutamist reformide läbiviimisel Tadžikistanis.
Paet extended an invitation to visit Estonia to his Tajik colleague.
Paet esitas Tadžikistani kolleegile kutse külastada Eestit.
At an international conference on European Union integration and Eastern Partnership today in Batum, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia is a firm supporter of Georgia’s aspirations towards the EU and NATO.
Välisminister Urmas Paet kinnitas täna Batumis Euroopa Liiduga lõimumise ja idapartnerluse rahvusvahelisel konverentsil, et Eesti on Gruusia ELi ja NATO-suunaliste püüdluste kindel toetaja.
In his statement, Foreign Minister Urmas Paet said that the European Union values the stability and well-being of its neighbourhood and therefore gives focused attention to Eastern Partnership.
Välisminister Urmas Paet ütles oma sõnavõtus, et Euroopa Liit väärtustab naabruskonna stabiilsust ja heaolu ning seetõttu peab pöörama rõhutatult tähelepanu idapartnerlusele.
“Eastern Partnership must be an effective means for Georgia and other partner countries to move towards the European Union,” emphasised Foreign Minister Urmas Paet.
„Idapartnerlus peab olema Gruusia ja ka teistele sihtriikide jaoks tõhus vahend liikumisel Euroopa Liidu suunal,“ rõhutas välisminister Urmas Paet.
“The visa dialogue that began with Georgia in February has gone well, and an association agreement including a deep and comprehensive free trade agreement is in the final stages,” Paet noted.
„Veebruaris alguse saanud Euroopa Liidu viisadialoog Gruusiaga on kulgenud edukalt ning sügavat ja kõikehõlmavat vabakaubandusala sisaldav assotsiatsioonileping on lõppjärgus,“ märkis Paet.
“We must give Eastern Partners a clear view to the future and recognise their progress thus far,” he added.
„Idapartneritele on vaja anda selgeid tulevikuväljavaated ning tunnustada seniseid edusamme,“ lisas ta.
According to Foreign Minister Paet, in order for the integration process with the European Union to be successful, Georgia must focus on the development of a just and stable society that includes a well-functioning civil society, guaranteed rights for minorities, freedom of speech, and an opposition.
Edukaks lõimumisprotsessiks Euroopa Liiduga on Gruusial välisminister Paeti sõnul oluline keskenduda õiglase ja stabiilse ühiskonna arengule, kus on toimiv kodanikuühiskond, vähemuste õigused tagatud, sõnavabadus ning opositsioon.
“The upcoming presidential elections will provide an opportunity to demonstrate that Georgia is a successful and functional democracy,” Paet added, emphasising how essential it is that political powers behave responsibly after the elections as well.
„Lähenevad presidendivalimised annavad võimaluse näidata, et Gruusia on edukas ja toimiv demokraatia,“ lisas Paet, rõhutades lisaks kõigi poliitiliste jõudude vastutustundliku käitumise olulisust ka valimiste järgsel ajal.
Foreign Minister Paet also highlighted the importance of Georgia’s economic and trade relations with Europe.
Samuti tõi välisminister Paet esile Gruusia majandus- ja kaubandussuhete olulisust Euroopaga.
“To choose a European and Western path, Georgia needs to intensify economic ties.
„Euroopa ja läänesuunalise tee valimisel on Gruusial vaja tihendada majandussidemeid.
One opportunity to do so would be to create an economic space among the European Union and the Eastern Partners,” Paet added.
Üks võimalus selleks oleks majandusruumi loomine Euroopa Liidu ja idapartnerite vahel,“ lisas Paet.
Estonia is the first country to sign the Convention.
Eesti on esimene riik, kes on selle konventsiooni allkirjastanud.
Estonian Ambassador to the UK Margus Laidre and Secretary General of IMO Efthimios E Mitropoulos
Suursaadik Laidre ning Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni peasekretär Secretary Efthimios E. Mitropoulos
“Estonia’s will to join the Convention proves that Estonia is a credible partner contributing to the IMO goals of safe navigation and marine environmental protection,” he said.
„Eesti soov konventsiooniga kiiresti ühineda suurendab meie kui meresõiduriigi usaldusväärsust,” märkis ta.
The Convention is open for signature until 18 November 2008 and, thereafter, will be open for ratification, accession or acceptance.
Konventsioon on allkirjastamiseks avatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni peakorteris Londonis 18. novembrini 2008.
In Estonia it has to be ratified by the parliament.
Eesti peab konventsiooni pärast allkirjastamist ka ratifitseerima.
At his meeting with head of Amnesty International's New York office Jose Louis Diaz, Foreign Minister Urmas Paet said that if it is chosen to be a member of the UN Human Rights Council, Estonia will turn a great deal of attention to the rights of women and children, gender equality, and protecting the freedom of expression.
Välisminister Urmas Paet ütles kohtumisel Amnesty Internationali New Yorgi osakonna juhi Jose Louis Diaziga, et Eesti pöörab ÜRO inimõiguste nõukokku valituks osutumisel suurt tähelepanu naiste ja laste õigustele, soolisele võrdõiguslikkusele ning väljendusvabaduse kaitsele.
“For example, in order to advance the situation of women and children, Estonia is an active participant in the UN Entity for Gender Equality, a member and vice-president of the UN Children’s Fund (UNICEF), and a member of the UN Commission on the Status of Women and the UN Population Fund,” he added.
„Näiteks naiste ja laste olukorra edendamisega tegeleb Eesti ka ÜRO soolise võrdõiguslikkuse agentuuri ja ÜRO lastefondi liikme ja asepresidendina ning ÜRO naiste staatuse komisjoni ja ÜRO rahvastikufondi liikmena,“ lisas ta.
This is Estonia’s first candidature for the UN Human Rights Council and the elections will take place in 12 November.
Eesti kandideerib esmakordselt ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks ning valimised on 12. novembril.
Foreign Minister Paet said that through various UN aid agencies, Estonia supports many development and humanitarian aid projects and prioritises the fight against sexual violence during long-lasting crises.
Välisminister Paet ütles, et Eesti toetab ÜRO erinevate abiagentuuride kaudu mitmeid arengu- ja humanitaarabiprojekte ning tähtsustab seksuaalvägivalla vastast võitlust pikaajalistes kriisides.
“In 2012 we have supported projects in the Central African Republic, Niger, Chad, Somalia, South Sudan, and Yemen,” said Paet.
„2012. aastal oleme toetanud projekte Kesk-Aafrika Vabariigis, Nigeris, Tšaadis, Somaalias, Lõuna-Sudaanis ja Jeemenis,“ ütles Paet.
“In addition, our rescue board experts are on a year-long mission in a UN refugee camp in Ethiopia.”
„Meie päästeameti eksperdid on lisaks aastasel missioonil Etioopias ÜRO põgenikelaagris.“
Paet also emphasised the importance of defending the principles of UN Security Council Resolution 1325 “Women, peace and security” in the UN’s other resolutions and decisions.
Paet rõhutas ka ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 „Naised, rahu, julgeolek“ põhimõtete kaitsmise olulisust ÜRO resolutsioonides ja otsustes.
“We also greatly appreciate the resolution on internet freedom approved in Geneva this year – internet freedom is a component of freedom of expression,” he added.
„Samuti hindame kõrgelt sel aastal Genfis vastu võetud internetivabaduse teemalist resolutsiooni – internetivabadus on osa väljendusvabadusest,“ lisas ta.
At his meeting with Amnesty International, Estonia’s activity as the president of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court (ICC) was also discussed.
Kohtumisel Amnesty Internationaliga räägiti ka Eesti tegevusest Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide presidendina.
The two also addressed the situation in Syria.
Samuti kõneldi olukorrast Süürias.
The U.S. non-recognition policy has laid the foundation for a cooperative relationship between our countries based on mutual trust.
Tänu teile on minu ja minu kolleegide töö Eesti tutvustamisel diplomaatidena palju lihtsam.
As partners, Estonia and the U.S. work together to uphold and develop international law.
Nii nagu Eesti vajab väljaspool Eestit elavate eestlaste toetust, vajate ka teie Eesti tuge.
And as allies in NATO, we cooperate to enhance the security of the transatlantic area.
Iga Eesti välisesinduse üheks tööülesandeks on asukohamaal elavate eestlastega sideme hoidmine.
“We feel that it’s necessary to continue working on the e-border packages, which should make the organisation of border crossings smoother, and it should help take measures against cross-border crime and illegal migration,” he said.
Samas oleks meie meelest mõistlik enne eelarvenumbris kokkuleppimist jõuda ühisele arvamusele uue eelarve mõjus ja peamiste poliitikate elluviimisest oodatavas kasus.
The foreign minister added that continuing to work with the union’s eastern neighbours is also important during the Greek presidency.
Taani eesistumisel jätkuvate läbirääkimiste protsessis on Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmise eesmärk oluline kõikidele liikmesriikidele.
PRESS DEPARTMENT OF FOREIGN MINISTRY
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
Additional information on the UN Economic and Social Council can be found here: http://www.un.org/ecosoc
Lisainformatsiooni ECOSOCi kohta leiab aadressilt: http://www.un.org/ecosoc