natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hopefully Estonia and Italy will be able to sign a co-operation agreement for combating crime, terrorism and illegal narcotics trade in the near future,” added the foreign minister.
Loodame, et lähitulevikus saab allkirjastatud Eesti ja Itaalia vaheline organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja ebaseadusliku narkootikumidega kaubitsemise vastane koostöökokkulepe,” lisas välisminister.
Paet stated that it is extremely important for the international community to clearly express that it wishes for the Middle East peace process to continue.
Paeti sõnul on rahvusvahelise kogukonna selge tahte väljendus edasiseks Lähis-Ida rahuprotsessiks äärmiselt oluline.
The parties also talked about their nations’ planned candidacies for UN subsidiary organs and discussed opportunities for supporting one another’s candidacies.
Veel tutvustasid pooled oma riikide kavasid kandideerida ÜRO allorganite liikmeks ning arutasid võimalusi teineteise kandidatuuride toetamiseks.
“Estonia would like to run to be in the UN Human Rights Council from 2012-2015 and an elected member of the UN Security Council from 2020-2021,” stated Foreign Minister Paet.
„Eesti soovib kandideerida ÜRO inimõiguste nõukogu ajavahemikus 2012-2015 ning ÜRO julgeolekunõukogu mittealalise liikme kohale ajavahemikus 2020-2021,” märkis välisminister Paet.
The foreign ministers discussed the matter of European Union enlargement.
Välisministrid arutasid Euroopa Liidu laienemisküsimusi.
“It is essential to continue with the enlargement process in accordance with the measures agreed upon in 2006,” said Paet.
„Oluline on jätkata laienemisprotsessiga vastavalt 2006. aastal kokkulepitud alustele,“ sõnas Paet.
“We support the reform processes of Turkey and Croatia and the advancement of accession negotiations,” Paet added.
„Toetame Türgi ja Horvaatia reformiprotsessi ning liitumisläbirääkimiste edenemist, “ lisas Paet.
On Wednesday, 27 November, the Japan-Estonia parliamentary group restarted its activities in the bicameral Japanese National Diet.
Kolmapäeval, 27. novembril alustas Jaapani kahekojalises parlamendis Dietis taas tegevust Jaapani – Eesti parlamendirühm.
At today’s general meeting, Yoshitada Kounoike was elected to as chairman, Takuya Hirai was elected as managing director, and Mineyuki Fukuda was elected as secretary-general of the Japan-Estonia parliamentary group.
Jaapani – Eesti parlamendirühma esimeheks valiti tänasel üldkoosolekul Yoshitada Kounoike, tegevdirektoriks Takuya Hirai ja peasekretäriks Mineyuki Fukuda.
Hirofumi Nakasone, Sadakazu Tanigaki, Takeo Kawamura, Takeshi Maeda, Ichita Yamamoto, Kazunori Tanaka, Taro Kono, lisaks Michiyo Takagi, Yasuhiko Wakai, Toshiaki Okuma, Takako Suzuki and Jiro Akama also belong to the leadership of the 33-member parliamentary group.
33-liikmelise parlamendirühma juhtkonda kuuluvad Hirofumi Nakasone, Sadakazu Tanigaki, Takeo Kawamura, Takeshi Maeda, Ichita Yamamoto, Kazunori Tanaka, Taro Kono, lisaks Michiyo Takagi, Yasuhiko Wakai, Toshiaki Okuma, Takako Suzuki ja Jiro Akama.
Secretary-General Mineyuki Fukuda expressed contentment that the members of the Japan-Estonia parliamentary group come from different parties and from both houses of the Diet.
Peasekretär Mineyuki Fukuda avaldas rahulolu, et Jaapani - Eesti parlamendirühmas osalevad erinevate erakondade liikmed Diet´i mõlemast kojast.
Ambassador of Estonia to Japan Toivo Tasa gave a welcoming greeting at the meeting.
Koosolekul esines tervitusega Eesti suursaadik Jaapanis Toivo Tasa.
The parliamentary group was first formed in 1996.
Esmakordselt loodi nimetatud parlamendirühm 1996.
The group’s activity came to a standstill in 2009-2010, when a large proportion of its members left the group as a result of the parliamentary elections.
Rühma tegevus soikus 2009 -2010 aastail, mil parlamendivalimiste käigus lahkus suur osa selle liikmetest.
However, the ties between the Estonian and Japanese parliaments remained active.
Eesti ja Jaapani parlamentide sidemed säilisid siiski aktiivsetena.
A series of reciprocal visits and discussions took place.
Toimus ridamisi sisukaid vastastikuseid visiite ja mõttevahetusi.
Parliamentary groups in the Riigkogu have been consistently active since 1996 as well.
Riigikogus on Eesti – Jaapani parlamendirühmad tegutsenud pidevalt samuti 1996. aastast alates.
Foreign Ministry Undersecretary Harri Tiido and Italian Deputy Foreign Minister Alfredo Mantica, meeting in Tallinn on Wednesday, 18 March, signed a joint declaration for reinforced co-operation between the foreign ministries of Estonia and Italy.
Kolmapäeval, 18. märtsil Tallinnas kohtunud välisministeeriumi asekantsler Harri Tiido ja Itaalia asevälisminister Alfredo Mantica allkirjastasid Eesti ning Itaalia välisministeeriumite vahelise ühisdeklaratsiooni koostöö tugevdamisest.
Foreign Ministry Undersecretary Harri Tiido stated that the signing of the joint declaration gives a positive motivation for the development of bilateral relations, more regular dialogue at the highest level, and consultations between officials.
Välisministeeriumi asekantsler Harri Tiido sõnul annab ühisdeklaratsiooni allkirjastamine positiivse tõuke kahepoolsete suhete arengule, regulaarsemale dialoogile tipptasemel ning konsultatsioonide toimumisele ametnike vahel.
“More active dialogue between the foreign ministries is mutually beneficial for becoming acquainted with and co-ordinating foreign policy positions, especially within the context of the European Union and NATO,” said Foreign Ministry Undersecretary Harri Tiido.
„Aktiivsem suhtlemine välisministeeriumite vahel on vastastikku kasulik kummagi riigi välispoliitiliste seisukohtadega tutvumiseks ja koordineerimiseks, eriti Euroopa Liidu ning NATO kontekstis,” ütles välisministeeriumi asekantsler Harri Tiido.
While talking about Estonia-Italy bilateral relations, Undersecretary Harri Tiido noted that in addition to the joint declaration that was just signed, a co-operation agreement between Estonia and Italy on battling crime, terrorism, and illegal narcotics trade will also be ready soon.
Eesti ja Itaalia kahepoolsetest suhtest rääkides märkis asekantsler Harri Tiido, et lisaks ühisdeklaratsiooni allkirjastamisele valmib peagi Eesti ja Itaalia vaheline organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja ebaseadusliku narkootikumidega kaubitsemise vastane koostöökokkulepe.
“We hope that this co-operation agreement will also be signed in the near future,” said Undersecretary Tiido.
„Loodame, et ka see koostöölepe allkirjastatakse lähitulevikus,” ütles asekantsler Tiido.
In accordance with the declaration signed today, regular consultations will take place every year between the foreign ministries of Estonia and Italy.
Täna allkirjastatud ühisdeklaratsiooni kohaselt hakkavad Eesti ja Itaalia välisministeeriumite vahel igal aastal toimuma regulaarsed konsultatsioonid.
The most important themes that the consultations will be addressing are bilateral relations; current issues in the European Union, NATO, the UN and other international organisations; European Neighbourhood Policy; European Union Common Foreign and Security Policy; crisis regulation and management issues; energy security; facilitating trade and investments; consular issues; and public diplomacy.
Olulisemad teemavaldkonnad, millele konsultatsioonid keskenduma hakkavad, on kahepoolsed suhted, päevakajalised teemad Euroopa Liidu, NATO, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide päevakorras, Euroopa naabruspoliitika, Euroopa Liidu ühtne välis- ja julgeolekupoliitika, kriisi reguleerimise ja haldamise küsimused, energiajulgeolek, kaubanduse ja investeeringute soodustamine, konsulaarküsimused ning avalik diplomaatia.
We, the Foreign Ministers of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, Hungary, the Republic of Bulgaria, the Italian Republic, the Republic of Malta, the Republic of Austria, the Republic of Croatia, the Republic of Slovenia, the Republic of Poland and the Slovak Republic reiterate our continued support for the Western Balkans on their European path.
Meie, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Bulgaaria Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Malta Vabariigi, Austria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Poola Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi välisministrid, kinnitame kestvat toetust Lääne-Balkani riikide Euroopa kursil jätkamisele.
The EU enlargement process has a positive transformative power in the Western Balkans and is an investment in peace and stability in Europe.
ELi laienemisprotsess avaldab Lääne-Balkani riikidele positiivset mõju ning tähendab investeerimist Euroopa rahusse ja julgeolekusse.
It is essential to ensure the overall progress of the region.
On hädavajalik kindlustada selle piirkonna üldine areng.
The EU needs to fulfil its unambiguous commitment to the Western Balkans European integration.
EL peab täitma oma kohust avaldada selgesõnaliselt toetust Lääne-Balkani riikide Euroopa integratsioonile.
There is no “plan B”.
Tagavaraplaani ei ole.
Ahead of the General Affairs Council this June, we appeal to all EU stake-holders to maintain and consolidate the positive momentum by opening the accession negotiations with the Republic of Albania and the Republic of North Macedonia.
Käesoleva aasta juunis toimuva üldasjade nõukogu koosoleku eel kutsume kõiki ELi sidusrühmi neid positiivseid arenguid soodustama ja kindlustama ning alustama ühinemisläbirääkimisi Albaania Vabariigiga ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga.
We are determined to live up to our responsibilities and react positively to the progress made by both countries.
Meil on kindel kavatsus oma kohustusi täita ning reageerida positiivselt nende riikide tehtud edusammudele.
Recalling our General Affairs Council Conclusions of June 2018 that set out the path towards opening accession negotiations in June 2019 as well as the previous documents commonly agreed, we call upon the Members of the Council to:
Tuletades meelde üldasjade nõukogu järeldusi 2018. aasta juunist, kui avati uks ühinemisläbirääkimiste alustamiseks 2019. aasta juunis, ning ka varasemaid heakskiidetud dokumente, kutsume nõukogu liikmeid:
implement the relevant recommendations of the European Commission;
rakendama Euroopa Komisjoni asjaomaseid soovitusi;
live up to our commitments and ensure the credibility of the EU enlargement policy based on clear conditionality and the own merits principle;
täitma oma kohustusi ning tagama, et tingimuste täitmise ja saavutuste hindamise põhimõttele tuginev ELi laienemispoliitika oleks usaldusväärne;
strengthen the EU’s credibility in international and institutional dimension as well as safeguard the EU’s leverage in the region;
tugevdama ELi usaldusväärsust nii rahvusvahelises kui ka institutsionaalses plaanis ning kaitsma ELi mõjuvõimu selles piirkonnas;
recognise the remarkable efforts and progress made by the Republic of Albania and the Republic of North Macedonia in adopting and implementing necessary reforms and in the case of the Republic of North Macedonia also acknowledge the historic importance of the Agreements with the Hellenic Republic and the Republic of Bulgaria, which set an example of addressing open issues for the region and beyond;
tunnustama märkimisväärseid pingutusi ja edusamme, mida on teinud Albaania Vabariik ja Põhja-Makedoonia Vabariik vajalike reformide alustamisel ja elluviimisel, ning Põhja-Makedoonia Vabariigi puhul tunnustama ka Kreeka Vabariigi ja Bulgaaria Vabariigiga saavutatud ajaloolise tähtsusega kokkuleppeid, mis on selles piirkonnas ja kaugemalgi eeskujuks lahendamata tüliküsimustega tegelemisel;
recognise the enlargement policy as the most successful tool for promoting EU standards and values and for fostering prosperity, democracy and stability in the region;
tunnustama laienemispoliitikat kui kõige tõhusamat vahendit ELi normide ja väärtushinnangute edendamiseks ning heaolu, demokraatia ja stabiilsuse soodustamiseks selles piirkonnas;
continue supporting the clearly defined EU membership prospect which is the driving force for implementing demanding reforms and solving the outstanding bilateral issues in the Western Balkans;
toetama ka edaspidi selgelt sõnastatud ELiga ühinemise väljavaadet, mis on Lääne-Balkani riikides peamine tõukejõud nõudlike reformide elluviimisel ja lahendamata tüliküsimustes kokkuleppele jõudmisel;
recognise the enlargement policy's irreplaceable impact on the process of strengthening of Europe;
tunnistama laienemispoliitika asendamatut mõju Euroopa tugevdamise protsessile;
And thus
ning seega
support taking decisions on opening negotiations with the Republic of Albania and the Republic of North Macedonia in June 2019.
toetama otsust alustada 2019. aasta juunis Albaania Vabariigi ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga ühinemisläbirääkimisi.
The start of the negotiations process will enable these two countries to focus even more on necessary reforms while the EU will obtain a valuable tool for scrutinizing their individual progress.
​Läbirääkimisprotsessi alustamine võimaldab neil riikidel veelgi paremini keskenduda vajalikele reformidele, samas kui EL saab väärtusliku vahendi nende individuaalsete edusammude hindamiseks.
Furthermore, the launch of accession talks with the Republic of Albania and the Republic of North Macedonia will serve as an important motivational factor for the whole region.
Lisaks mõjub Albaania Vabariigi ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga ühinemisläbirääkimiste alustamine kogu piirkonnale äärmiselt motiveerivalt.
It ensures a win-win situation.
Sellest olukorrast võidaksid kõik.
B. Share TV/web programmes by Deutsche Welle in Russian for Estonian Public Broadcasting (documentaries, infotainment, entertainment etc.)
Moldova on olnud Eesti kogemustest õppimisest väga huvitatud ning ka meie huvides on, et see riik areneks demokraatlikuks õigusriigiks, mis jagab meie ja kogu muu Euroopa Liiduga samu väärtusi.
C. Support basic and advanced training programmes for journalists and journalism students scholarship programmes for students via the German Academic Exchange Service (DAAD):
Lisaks uutele linnadele ja riikidele, kuhu Eesti diplomaadid lähetuvad, on järgmisel aastal plaan tugevdada ka mitut praegust välisesindust – nii saavad lisajõudu meie esindus Euroopa Liidu juures, Peterburi peakonsulaat ja mitmed teised esindused.
Terrorism has evolved as one of the main threats to stability.
Seda näitavad terroriaktid USAs ja teave terroriorganisatsioonide tegevusest," ütles Ilves.
The Alliance is faced with new challenges to which, we firmly believe, it will find effective responses.
"Mainitud nähtuste vastu võitlemine, mis niikuinii on vajalik, on seega saanud nüüd uue tähenduse.
We are convinced that NATO will remain the most important guarantor of peace and stability.
"Me oleme veendunud, et NATO jääb kõige tähtsamaks rahu ja stabiilsuse tagajaks," öeldakse ministrite avalduses.
We believe that our activities in the past year have led to significant progress towards reaching our goal at the next NATO Summit in Prague.
"Me usume, et meie viimase aasta tegevus on toonud kaasa märkimisväärse progressi meie eesmärgi saavutamiseks NATO järgmisel tippkohtumisel Prahas."
On Monday, 8 October, Estonian Ambassador to Turkey Miko Haljas presented his credentials to Turkish President Abdullah Gül.
Esmaspäeval, 8. oktoobril andis Eesti suursaadik Türgis Miko Haljas Türgi presidendile Abdullah Gülile üle oma volikirja.
In the discussion that followed the presentation of credentials, President Abdullah Gül and Ambassador Miko Haljas emphasised the extremely good relations between Estonia and Turkey and discussed opportunities to further intensify their connections.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses rõhutasid president Abdullah Gül ja suursaadik Miko Haljas Türgi ja Eesti väga häid suhteid ning arutasid Eesti ja Türgi läbikäimise edasise tihendamise võimalusi.
President Gül thanked Estonia for its support in integrating Turkey with the European Union and in the visa facilitation process.
President Gül tänas Eestit toetuse eest Türgi lõimumisel Euroopa Liiduga ning viisalihtsustuse protsessis.
Ambassador Haljas confirmed Estonia’s ongoing support and emphasised that as long as the instability in the Middle East continues and Europe is facing economic challenges, relations with Turkey are more important to Estonia and the European Union than ever before.
Suursaadik Haljas kinnitas Eesti toetuse jätkumist ja rõhutas, et ajal kui ebastabiilsus Lähis-Idas jätkub ning Euroopa on silmitsi majanduslike väljakutsetega, on suhe Türgiga Eestile ja Euroopa Liidule olulisem kui kunagi varem.
President Abdullah Gül and Ambassador Miko Haljas exchanged thoughts on the situation in Syria and events on the border between Turkey and Syria.
President Abdullah Gül ja suursaadik Miko Haljas vahetasid mõtteid olukorrast Süürias ning Türgi ja Süüria piiril.
Ambassador Haljas passed along condolences from the Estonian president and Estonian government over the incident in Akcakale that claimed the lives of five victims.
Suursaadik Haljas edastas Eesti presidendi ja Eesti valitsuse kaastunde seoses viie hukkunuga lõppenud intsidendiga Akcakale linnas.
Haljas confirmed that Estonian fully condemns Syria’s actions and appreciates the restraint Turkey has demonstrated in responding to the border incidents that began on 20 September.
Haljas kinnitas, et Eesti mõistab Süüria tegevuse täielikult hukka ja hindab vaoshoitust, mida Türgi on näidanud 20. septembrist alates toimunud piiriintsidentidele vastamisel.
President Gül and Ambassador Haljas emphasised the responsibility of the international community and first and foremost the UN Security Council in resolving the Syrian crisis.
President Gül ja suursaadik Haljas rõhutasid rahvusvahelise kogukonna ja eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu vastutust Süüria kriisi lahendamisel.
On Tuesday, 9 October Ambassador Haljas placed a wreath on the Ataturk memorial.
Teisipäeval, 9. oktoobril asetas suursaadik Haljas pärja Atatürgi monumendile.
Miko Haljas was born on 20 January 1967 in Tallinn.
Miko Haljas sündis 20. jaanuaril 1967. aastal Tallinnas.
From 2006 to 2010 Haljas was the ambassador to Hungary, Croatia and Slovenia, residing in Budapest.
2006. kuni 2010. aastani oli Haljas suursaadik Ungaris, Horvaatias ning Sloveenias resideerimisega Budapestis.
Prior to assuming his current position Miko Haljas was the director general of the Foreign Ministry’s department for international organisations and security policy.
Enne praegusele ametikohale asumist oli Miko Haljas välisministeeriumis rahvusvaheliste organisatsioonide ja julgeolekupoliitika osakonna peadirektor.
Photo: http://tinyurl.com/9e53uh7
Foto: http://tinyurl.com/9e53uh7
"I understand the wish of countries to temporarily close their borders in order to get immigration under control.
„Kõige positiivsemalt paistab silma Moldova, edukas on olnud ka Gruusia.
However, this can only be a temporary solution, if we do not want the collapse of the Schengen system.
Mõlemaga saame assotsiatsiooniläbirääkimised ilmselt sel aastal lõpetada.
Foreign Minister participated in a meeting of Foreign Affairs Ministers of the EU and six Foreign Ministers from Eastern Partnership countries in Bratislava today to discuss future cooperation, security situation in the region and continuing with the reforms.
Täna osales välisminister Marina Kaljurand Bratislavas Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel kuue idapartnerlusriigi välisministriga, kellega räägiti edaspidisest koostööst, piirkonna julgeolekust ning reformide jätkamisest.
Ministers noted that Eastern Partnership is and remains a priority for the EU.
Kohtumisel tõdeti, et idapartnerluspoliitika on ja jääb Euroopa Liidu prioriteediks.
Kaljurand said during the meeting that the efforts made are essential for the regions security, stability and well-being.
Kaljurand rääkis kohtumisel, et pingutused regiooni julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu tugevdamiseks on hädavajalikud.
She pointed out the important role of the EU strategic communication that helps to make the EU more visible in the region and to explain how the EU functions.
Ta tõi välja, et oluline roll on ka ELi strateegilisel kommunikatsioonil, mille abil tõsta Euroopa Liidu nähtavust regioonis ning selgitada Euroopa Liidu toimimist.
Kaljurand emphasized while talking about visa exemption that keeping its promises is a question of reliability for the EU.
Viisavabadusest rääkides rõhutas Kaljurand, et lubaduste täitmine on Euroopa Liidu usaldusväärsuse küsimus.
It is also important to put into practice the political decisions made so far and fully implement the agreements with the Eastern Partners.
Samuti on oluline senised poliitilised otsused ellu viia ja idapartneritega sõlmitud lepingud täies mahus rakendada.
Foreign Minister Kaljurand found Armenia’s and Azerbaijan’s increasing interest in the EU and economic cooperation positive.
Välisminister Kaljurand pidas positiivseks Armeenia ja Aserbaidžaani suurenevat huvi Euroopa Liidu ja sealhulgas ka majanduskoostöö vastu.
Further developments in the relations with Belarus depend mostly on Belarus and the coming parliamentary elections.
Edasiste suhete areng Valgevenega sõltub suuresti Valgevenest ja eelseisvatest parlamendivalimistest.
“We should take into account every specific country’s contribution, interests and developments when developing relations with Eastern Partners,” Kaljurand said.
„Suhteid idapartneritega tuleb arendada arvestades iga konkreetse riigi panust, huvisid ja arenguid," ütles Kaljurand.
Foreign Minister Marina Kaljurand spoke at a high-level gender equality conference held in Tallinn today as part of Estonia’s presidency of the Council of Europe, at which interim summaries were presented of the implementation of the council’s gender equality strategy.
Välisminister Kaljurand esines täna kõnega Tallinnas toimunud Eesti Euroopa Nõukogu eesistumise raames korraldatud kõrgetasemelisel soolise võrdõiguslikkuse konverentsil, millel tehti vahekokkuvõtteid EN soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamisest.
Kaljurand remarked that fundamental changes in social norms and stereotypes are not achieved overnight, which is why cooperation at the national and international levels must be consistent and ongoing.
Kaljurand tõi soolisest võrdõiguslikkusest rääkides välja, et põhjapanevaid muutusi sotsiaalsetes normides ja stereotüüpides ei saavuta üleöö ning seetõttu peab nii riigi tasandi kui ka rahvusvaheline koostöö olema järjepidev.
“No country in the world has achieved complete gender equality, and that’s why it’s important for each country to implement the obligations it’s assumed and keep the promises it’s made,” she said.
„Ükski riik maailmas ei ole täielikult saavutanud soolist võrdõiguslikkust, seega on iga riigi jaoks oluline viia enda võetud kohustused ja lubadused ka ellu,“ sõnas Kaljurand.
The Foreign Minister confirmed that Estonia is dedicated to promoting gender equality both nationally and globally.
Välisminister kinnitas konverentsil, et Eesti on pühendunud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele nii riiklikult kui globaalselt.
“Our main aims for the coming years are to foster and develop equal financial independence among men and women, to ensure equal involvement in decision-making processes and management and to resolve issues related to gender stereotypes,” she explained.
„Meie põhieesmärkideks on järgnevatel aastatel soodustada ja arendada meeste ja naiste võrdset majanduslikku iseseisvust, võrdväärse osaluse tagamist otsustusprotsessides ja juhtimises ning lahendada küsimusi seoses soostereotüüpidega,“ ütles Kaljurand.
“Increasing the role and prominence of women and ensuring equal rights are also priorities in our development work, with an emphasis on access to high-quality education,” Kaljurand said.
„Naiste võimustamine ja võrdsete õiguste tagamine on ka üks meie arengukoostöö prioriteete, rõhuga ligipääsul kvaliteetsele haridusele,“ sõnas Kaljurand.
She added that Estonia has taken it upon itself to disseminate ICT-based knowledge and opportunities, which also contributes to the achievement of the aforementioned aims.
Ta lisas, et Eesti on enda hooleks võtnud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste teadmiste ja võimaluste levitamise, mis samuti aitavad kaasa eelmainitud eesmärkidele.