natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The dialogue with Poland on the rule of law was under discussion, and Commissioner Frans Timmermans provided an overview on the current situation.
Liikmesriikide teavitusena oli kõne all õigusriigi dialoog Poolaga ning Euroopa Komisjoni volinik Frans Timmermans andis hetkeseisu ülevaate.
Maasikas said: “The topic of the rule of law is important for one and all.
Maasikas kinnitas, et “õigusriigi teema on oluline meie kõigi ja igaühe jaoks.
It is one of the fundamental principles of the EU, and matters concerning adherence must be resolved in dialogue between the Member State and the Commission.
See on Euroopa Liidu üks aluspõhimõtteid, mille järgimise küsimused peavad leidma lahenduse liikmesriigi ja Komisjoni vahelises dialoogis.
All possibilities afforded by dialogue and cooperation must be used for this purpose.”
Siin tuleb kasutada kõiki dialoogi- ja koostöövõimalusi“, tõdes Maasikas.
In the afternoon, the General Affairs Council meeting in an EU27 format will take place, where the Commission will provide an overview of the state of play of the negotiations on the United Kingdom’s decision to leave the EU.
Pärastlõunal on veel 27 liikmesriigi üldasjade nõukogu, kus Komisjon annab ülevaate Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise läbirääkimiste hetkeolukorrast.
Maasikas said: “It is in the interest of us all to maintain unity of the EU27 in the departure negotiations and maintain close and friendly cooperative relations between the UK and the EU.
Maasikas kinnitas, et „ meie kõigi huvides on hoida lahkumiskõnelustel EL 27 liikmesriigi ühtsust ning säilitada Ühendkuningriigi ja ELi lähedased ja sõbralikud koostöösuhted.
Much work is ahead of us, and reaching compromises will take time.
Meil on veel palju tööd ees, kompromisside leidmine võtab aega.
The key questions of the negotiations such as citizens’ rights, financial agreements and the border with Ireland will still require serious discussions.”
Läbirääkimiste võtmeküsimused, nagu kodanike õigused, rahaline kokkulepe ja Iirimaa piir vajavad veel tõsiseid arutelusid,“ ütles Maasikas.
Photographs: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576855...
Fotod: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576855...
Paet emphasised that the political ties between Estonia and Georgia are already very tight, but Estonia would like to further develop relations in many areas.
"Soovime lähimas tulevikus sõlmida Gruusiaga investeeringute kaitse lepingu, et aidata kaasa Eesti ja Gruusia ärikontaktide tihenemisele," märkis Paet.
"We would like to conclude a social security agreement between the two countries very soon," said Paet.
"Samuti tahame võimalikult kiiresti sõlmida kahe riigi vahelise pensionikindlustusleppe," lisas ta.
Paet noted that Estonia will also continue to support Georgia in its integration with NATO.
Välisminister lisas, et Eesti jätkab Gruusia toetamist ka NATO-ga lõimumisel.
Foreign Minister Urmas Paet is participating in a meeting of the NATO foreign ministers in Brussels today, 3 December, where meetings of the NATO-Ukraine and NATO-Georgia commissions also took place.
Välisminister Urmas Paet osaleb NATO välisministrite kohtumisel Brüsselis, kus täna, 3. detsembril toimusid NATO-Ukraina ja NATO-Gruusia välisministrite komisjoni kohtumised.
The NATO foreign ministers emphasised the decision made at the Bucharest summit and re-confirmed at the Strasbourg/Kehl summit regarding the future NATO membership of Ukraine and Georgia and encouraged Kiev and Tbilisi to continue making reforms.
NATO välisministrid rõhutasid Bukaresti tippkohtumisel vastu võetud ja Strasbourg/Kehli tippkohtumisel üle kinnitatud otsuseid Ukraina ja Gruusia tulevase NATO-liikmelisuse osas ning julgustasid Kiievit ja Tbilisit reforme jätkama.
Foreign Minister Paet recognised Ukraine and Georgia for successfully completing the first year of the Annual National Plan (ANP) regardless of difficult economic conditions.
Välisminister Paet avaldas Ukrainale ja Gruusiale tunnustust esimese aastase riikliku tegevuskava (ANP) eduka lõpetamise puhul vaatamata rasketele majanduslikele tingimustele.
At the meeting of the NATO-Ukraine Commission, the foreign ministers discussed the current state of NATO-Ukraine partnership and future goals.
NATO-Ukraina komisjoni kohtumisel arutasid välisministrid NATO ja Ukraina partnerluse hetkeolukorda ja edasisi sihte.
Foreign Minister Paet stated that the NATO foreign ministers encouraged Ukraine to intensify its reform activity and improve the implementation of the NATO Membership Action Plan.
Välisminister Paeti sõnul julgustasid NATO välisministrid Ukrainat reformide elluviimist tõhustama ning parandama NATO tegevuskava rakendamist.
“Ukraine should use the NATO action plan and the NATO-Ukraine Commission as much as possible in order to advance its reforms on the way to joining the alliance,” Paet stressed.
„Ukraina peaks parimal võimalikul viisil kasutama NATO tegevuskava ja NATO-Ukraina komisjoni, et edendada oma reforme teel alliansi liikmelisuse poole,“ toonitas Paet.
“Estonia will help and support Ukraine however it can to ensure Ukraine’s smooth integration into NATO,” he added.
„Eesti toetab ja abistab Ukrainat igati, et kindlustada Ukraina sujuvamat integreerumist NATO-sse,“ lisas ta.
The ministers also recognised Ukraine’s contribution to NATO operations.
Samuti tunnustasid ministrid Ukraina panust NATO operatsioonidesse.
At the meeting of the NATO-Georgia Commission, the NATO foreign ministers recognised Georgia for implementing reforms and called on the nation to continue to do so.
NATO-Gruusia komisjoni kohtumisel avaldasid NATO välisministrid Gruusiale tunnustust reformide läbiviimisel ning kutsusid riiki üles neid jätkama.
Paet stated that the NATO foreign ministers emphasised that NATO-Georgia relations are based upon the sovereignty and territorial integrity of Georgia.
Paeti sõnul rõhutasid NATOvälisministrid, et NATO-Gruusia suhetes lähtutakse Gruusia suveräänsusest ja territoriaalsest terviklikkusest.
“These principles and the non-recognition of the separation of South Ossetia and Abkhazia are key elements to resolving the conflicts in the South Caucasus,” stressed Paet, calling on the parties to the negotiations in Geneva to continue working to achieve a peaceful solution and fulfil their responsibilities.
„Need põhimõtted ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia eraldamise mittetunnustamine on võtmeelemendid Lõuna-Kaukaasia konflikti lahendamisel,“ rõhutas Paet ning kutsus üles Genfi läbirääkimiste osapooli jätkama tööd konflikti rahumeelse lahenduse saavutamisel ja oma kohustuste täitmisel.
Paet stated that access to Abkhazia and South Ossetia for international monitors and humanitarian aid workers is essential.
Paeti sõnul on rahvusvaheliste vaatlejate ja humanitaarabi ligipääs ka Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladele äärmiselt oluline.
In addition, Foreign Minister Paet recognised Georgia for its contribution to NATO operations.
Lisaks sellele tunnustas välisminister Paet Gruusiat panuse eest NATO operatsioonidesse.
Tonight the NATO foreign ministers will discuss Montenegro and Bosnia and Herzegovina’s chances for receiving NATO Membership Action Plans.
Täna õhtul arutavad NATO välisministrid Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina võimalusi NATO liikmelisuse tegevuskava saamiseks.
Tomorrow the topic of discussion will be the future of the Afghanistan mission and NATO-Russia relations.
Homme on kõne all Afganistani missiooni tulevik ja NATO-Vene suhted.
Foreign Minister Urmas Paet and US Assistant Secretary for European and Eurasian Affairs Philip H. Gordon discussed Estonia-US co-operation, the future of NATO, and other current international topics during their meeting in Tallinn on Thursday, 13 August.
Välisminister Urmas Paet ja Ameerika Ühendriikide abivälisminister Euroopa ja Euraasia küsimustes Philip H. Gordon arutasid neljapäeval, 13. augustil kohtumisel Tallinnas Eesti ja USA koostööd, NATO tulevikuga seonduvat ja teisi rahvusvahelise elu küsimusi.
Foreign Minister Paet emphasised NATO’s irreplaceable role in the security of its allies and for ensuring strong transatlantic co-operation.
Välisminister Paet rõhutas NATO asendamatut rolli liitlaste julgeoleku ja üleatlantilise tiheda koostöö tagamisel.
“Collective defence is NATO’s primary function, which must be visible and evident both within the alliance and outside of it,” said Foreign Minister Paet.
"Kollektiivkaitse on NATO peamine funktsioon, mis peab olema nähtav ja tunnetatav nii alliansis kui ka väljaspool," ütles välisminister Paet.
Paet and Gordon discussed contributing to the stabilisation and reconstruction of Afghanistan, including within the framework of NATO’s ISAF operation.
Paet ja Gordon arutasid panustamist Afganistani stabiliseerimisse ja ülesehitusse, sealhulgas NATO ISAF operatsiooni raames.
Estonia sent an additional infantry company, Estcoy-E, to Afghanistan to provide security for the presidential election taking place on 20 August.
20. augustil toimuvate presidendivalimiste turvamiseks saatis Eesti täiendava jalaväekompanii Estcoy-E Afganistani.
Paet mentioned the excellent co-operation between the US and Estonia in international operations.
Paet tõi esile Eesti ja USA väga head koostööd rahvusvahelistel operatsioonidel.
“Considering our earlier successful co-operation, we would certainly like to continue military co-operation with the United States in various operations,” stated Foreign Minister Paet.
„Varasemat edukat koostöökogemust arvesse võttes soovime kindlasti USA-ga sõjalist koostööd operatsioonidel jätkata, “ sõnas välisminister Paet.
“Preparations are currently going on for the creation of a US-Estonia Operational Mentor and Liaison Team (OMLT),” Paet added.
„Samuti on käimas ettevalmistused USA-Eesti ühise väljaõppemeeskonna (OMLT - Operational Mentor and Liaison Team) loomiseks,“ lisas Paet.
Foreign Minister Paet and US Assistant Secretary Gordon also addressed the creation of a new strategic concept for NATO.
Välisminister Paet ja USA abivälisminister Gordon käsitlesid ka NATO uue strateegilise kontseptsiooni koostamist.
Paet said that Article 5, which is NATO’s primary responsibility, and NATO’s readiness to fulfil this responsibility are important to Estonia.
Paeti sõnul on Eestile oluline artikkel 5 kui NATO põhiülesanne ja valmisolek selle täitmiseks.
“The primary idea behind NATO is ensuring the indivisible of the security of its allies, and this must be backed up by NATO’s strategic concept,” he added.
„NATOle on peamine liitlaste julgeoleku jagamatuse kinnitamine ning seda peab NATO strateegiline kontseptsioon tagama,“ lisas ta.
Paet stated that Estonia is pleased to be organising next spring’s NATO foreign ministers’ meeting in Tallinn.
Paeti sõnul on Eestil hea meel korraldada järgmise aasta aprillis Tallinnas NATO välisministrite kohtumine.
The two also addressed further NATO enlargement at the meeting.
Kohtumisel käsitleti ka NATO edasist laienemist.
The Estonian foreign minister emphasised the importance of continuing NATO’s open-door policy and noted his support for the integration of Georgia and Ukraine with NATO.
Eesti välisminister toonitas NATO avatud uste poliitika jätkumise olulisust ja märkis tuge Gruusia ja Ukraina NATO-ga lõimumisele.
According to Assistant Secretary Gordon, the United States continues to support NATO enlargement.
Ameerika Ühendriikide abivälisministri Gordoni sõnul toetab USA jätkuvalt NATO laienemist.
Gordon and Paet discussed the situation in Georgia.
Gordon ja Paet arutasid olukorda Gruusias.
Foreign Minister Paet emphasised the significant contribution of the European Union Monitoring Mission to supporting security in Georgia.
Välisminister Paet rõhutas Euroopa Liidu vaatlusmissiooni olulist panust julgeoleku tagamisse Gruusias.
“After the missions of other international organisations have ended, the European Union Monitoring Mission plays a very important role in stabilising the security situation in Georgia,” asserted the Estonian foreign minister.
„Euroopa Liidu vaatlusmissioonil on pärast teiste rahvusvaheliste organisatsioonide missioonide lõppemist väga oluline roll Gruusia julgeoleku stabiliseerimisel,“ lausus Eesti välisminister.
Paet and Gordon stated that a long-term solution must honour Georgia’s territorial integrity and sovereignty.
Paet ja Gordon sõnasid, et pikaajalise lahenduse aluseks saab olla vaid Gruusia territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse austamine.
In talking about the security architecture of Europe, the representatives of Estonia and the United States emphasised that it is important that responsibilities taken on as a result of previous agreements must be fulfilled and that progress is made in resolving existing crises.
Rääkides Euroopa julgeolekuarhitektuurist, rõhutasid Eesti ja USA esindaja, et oluline on seniste lepingute raames võetud kohustuste täitmine ja edasiminek olemasolevate kriiside lahendamisel.
They also discussed supporting the transition states in Eastern Europe and the role of European Union Eastern Partnership in this endeavour.
Arutati ka laiemalt toetust Ida-Euroopa üleminekuriikidele ning Euroopa Liidu idapartnerluse rolli selles.
While discussing the US’s relations with Europe, the Estonian foreign minister noted that the development of EU-US co-operation and strong relations are very essential.
Rääkides Ameerika Ühendriikide suhetest Euroopaga märkis Eesti välisminister, et ELi ja USA koostöö areng ja tugevad suhted on äärmiselt olulised.
“It is important for a wide range of issues, from the development of Eastern Partnership and supporting reforms in Ukraine, Moldova, Georgia, Armenia, Azerbaijan and Belarus to opportunities for opening up the Western Balkan countries,” Paet said.
„Seda laias teemadespektris, näiteks nii idapartnerluse arendamiseks ja reformide toetamiseks Ukrainas, Moldovas, Gruusias, Armeenias, Aserbaidžaanis ning Valgevenes kui võimaluste avardamiseks Lääne-Balkani riikidele,“ märkis Paet.
“It is also very important to intensify co-operation between the European Union and the United States in the field of energy security,” he added.
„Samuti on vajalik tihendada Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koostööd energiajulgeoleku alal,“ lisas ta.
Paet stated that an EU-US energy council should be established as soon as possible.
Paeti sõnul tuleb võimalikult ruttu asutada EL-USA energianõukogu.
When they spoke about relations between Estonia and the United States, Foreign Minister Paet emphasised that they have always been very good.
Eesti ja Ameerika Ühendriikide vahelistest suhetest rääkides toonitas välisminister Paet, et need on olnud kogu aeg väga head.
“The US is an essential partner for Estonia.
„USA on Eestile oluline partner.
Our co-operation takes place in many areas, as we share the same values,” said Paet.
Meie koostöö toimub väga paljudes valdkondades, jagades samu väärtuseid,“ sõnas Paet.
The meeting was also preparation for Foreign Minister Urmas Paet’s visit to the United States in the fall.
Kohtumine valmistas ka ette välisminister Urmas Paeti visiiti Ameerika Ühendriikidesse eeloleval sügisel.
Foreign Minister Urmas Reinsalu attended the meeting of the foreign ministers of the European Union and Eastern Partnership countries, which celebrated the 10th anniversary of the Eastern Partnership and discussed its future.
Välisminister Urmas Reinsalu osales täna Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide välisministrite kohtumisel Brüsselis, mille eesmärgiks oli tähistada idapartnerluse 10. aastapäeva ja arutada selle tuleviku üle.
“Today we are celebrating the 10th anniversary of the Eastern Partnership.
„Tähistame tänavu idapartnerluse 10. aastapäeva.
During these years, the Eastern Partnership countries have made significant progress towards the EU, but we must move forward, keeping the political ambitions of the programme high.
Nende aastatega on idapartnerid tulnud ELile oluliselt lähemale, kuid peame liikuma edasi, hoides idapartnerluse poliitilist ambitsiooni kõrgel.
We encourage the Eastern Partnership countries to continue on the course of reforms and we will continue to support them on this journey,” Foreign Minister Reinsalu said.
Julgustame idapartnereid reformikursil jätkama ning oleme neile sellel teekonnal toeks ka tulevikus,“ sõnas välisminister Reinsalu.
He highlighted the programme’s principle that countries have the right to determine their future.
Ta rõhutas selle juures idapartnerluse põhimõtet, mille kohaselt on riikidel õigus oma tulevikku ise määrata.
“Estonia supports enhancing the Eastern Partnership with countries that wish to embark on a more ambitious course of integration, including political integration,” he said.
„Eesti toetab idapartnerluse süvendamist nende idapartnerluse riikidega, kes soovivad liikuda ambitsioonikamal, sealhulgas poliitilise integratsiooni kursil,“ ütles ta.
“However, Eastern Partnership countries should make additional efforts when it comes including the civil society, the rule of law, and legal reforms,” Reinsalu said.
„Idapartnerid peaksid aga pingutama veelgi enam kodanikuühiskonna kaasamise, õigusriigi ja juriidiliste reformide nimel,“ sõnas Reinsalu.
Reinsalu reaffirmed that the Eastern Partnership has been and continues to be a foreign policy priority for Estonia.
Reinsalu kinnitas, et idapartnerlus on alati olnud ning ka jääb Eesti üheks välispoliitiliseks prioriteediks.
“We will continue to support ensuring security, stability and prosperity in Europe’s neighbourhood, which is, above all, in the interests of the safety of the EU itself,” the Foreign Minister said.
„Toetame ka edaspidi julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu tagamist Euroopa naabruses, mis on eelkõige ELi enda turvalisuse huvides,“ sõnas välisminister.
The meeting is followed by the Foreign Affairs Council where the ministers’ agenda includes the situation in Libya and talks on the Sahel region.
Kohtumisele järgneb ELi välisasjade nõukogu, mille raames on ELi välisministritel kavas arutada olukorda Liibüas ja pidada arutelu Saheli piirkonna teemal.
Reinsalu plans to raise the issue of Ukraine with his colleagues.
Reinsalul on kavas tõstatada oma kolleegidega ka Ukraina küsimus.
“When it comes to security, Estonia sees the rules-based world order as essential.
„Eesti jaoks on julgeolekuküsimustes oluline reeglitel põhinev maailmakord.
Relying on international law creates a strong foundation for the peaceful coexistence of all states,” emphasised Foreign Minister Reinsalu.
Tuginemine rahvusvahelise õigusele loob kindla aluse riikide rahumeelseks kooseksisteerimiseks,“ sõnas välisminister Reinsalu.
“We are confident that international issues are more effectively resolved in cooperation with other states and peoples because the supreme goal is to maintain peace between countries,” he said.
„Usume, et rahvusvahelisi murekohti on tõhusaim lahendada üheskoos teiste riikide ning rahvastega, ülimaks eesmärgiks on hoida rahu riikide vahel,“ sõnas ta.
The Foreign Minister assured that if Estonia becomes a non-permanent member of the UN Security Council, it will prioritise the peaceful resolution of conflicts.
Välisminister kinnitas, et ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alaliseks liikmeks saamisel soovib Eesti seista eelkõige konfliktide rahumeelsete lahenduste eest.
Urmas Reinsalu expressed concern about instances of the use of force in international relations.
Reinsalu väljendas muret jõu kasutamise ilmingute üle rahvusvahelistes suhetes.
“There are a few grave examples of that in our region, such as the illegal annexation of the Crimean Peninsula and the destabilisation of Eastern Ukraine by Russia,” pointed out the Foreign Minister.
„Meie piirkonnas on ilmekaks näiteks Krimmi ebaseaduslik annekteerimine ja Ida-Ukraina destabiliseerimine Venemaa poolt,“ rõhutas välisminister.
“We are equally worried about crisis areas in other regions across the world,” he said, referring especially to the situation in the Middle East.
„Samaväärselt oleme mures ka teistes maailmapuntides asuvate kriisikollete pärast,“ ütles ta, viidates eelkõige olukorrale Lähis-Idas.
The Foreign Minister stressed the importance of the UN Security Council in crisis resolution.
Välisminister rõhutas sealjuures ÜRO Julgeolekunõukogu rolli kriiside reguleerimises.
Urmas Reinsalu also talked about Estonia’s contribution to crisis resolution and the implementation of peacekeeping initiatives.
Reinsalu tõi välja ka Eesti panuse kriiside reguleerimisse ja rahuvalve teostamisse.
“We have been involved in the Balkans, Afghanistan, Iraq, the Middle East, Somalia, the Central African Republic and Mali, and intend to continue participating in peacekeeping missions,” added the Foreign Minister.
„Oleme olnud kaasatud Balkanil, Afganistanis, Iraagis, Lähis-Idas, Somaalias, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Malis ning kavatseme rahuvalvemissioonidesse panustamisega jätkata ka tulevikus,“ ütles välisminister.
At the meeting, Urmas Reinsalu confirmed that Estonia wishes to become a non-permanent member of the UN Security Council and is dedicated to this task.
Reinsalu kinnitas kohtumisel Eesti soovi saada ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alaliseks liikmeks ning sellega kaasnevat pühendumust.
*Further information about the e-governance conference: https://ega.ee/et/event/e-governance-conference-2019-same-goals-differen...
*Lisainfo e-valitsemise konverentsi kohta: https://ega.ee/et/event/e-governance-conference-2019-same-goals-differen...
Photos: https://flic.kr/s/aHsmcz18CH
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmcz18CH
In today’s world of globalised threats, their presence in Mali strengthens our own defence,“ said the foreign minister.
„Malis on praegusel hetkel ülimalt tähtis keskenduda inimeste julgeoleku tagamisele ning äärmusrühmituste vastu võitlemisele, vastasel juhul ei edene rahulepingu elluviimine ega riigi ülesehitus.
French Foreign Minister Le Drian thanked Estonian soldiers for their contribution to Operation Barkhane.
Välisministri sõnul Eesti panustamine Barkhane operatsiooni on ühtlasi ka märk tihedast kaitsekoostööst Prantsusmaaga.
In addition to Operation Barkhane, Estonia is also taking part in the EU Training Mission (EUTM) in Mali, as well as the UN mission MINUSMA.
Mali Vabariigis toetab operatsioon Barkhane ÜRO rahuvalvemissiooni MINUSMA ja Euroopa Liidu väljaõppemissiooni EUTM Mali tegevusi stabiilsuse tagamisel.
Participating in international military operations supports Estonia’s foreign and security policy objectives as a future UN Security Council member.
Eesti osaleb EL-i väljaõppemissioonil EUTM-Mali nelja väljaõppeinstruktori ja staabiohvitseriga ning ÜRO rahuvalvemissioonil MINUSMA kolme staabiohvitseriga.
britta.tarvis@mfa.ee
press@mfa.ee
On Wednesday, 14th November, Director General of External Economic and Development Cooperation Department of Ministry of Foreign Affairs Jüri Seilenthal met with an Armenian business delegation on a visit to Tallinn to discuss Estonia-Armenia economic relations.
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor Jüri Seilenthal kohtus täna Tallinnas Eestit külastava Armeenia äridelegatsiooniga, et arutada kahe riigi majandussuhete väljavaateid.
“Economic relations between Estonia and Armenia have remained modest in the past, but we would like this tendency to change.
„Eesti ja Armeenia majandussuhted on olnud ja on ka hetkel tagasihoidlikud, kuid meie soov on seda tendentsi muuta.
And there is further potential,” Seilenthal said.
Samas arenguruumi veel on,“ sõnas Seilenthal.
Seilenthal explained that the convention for the avoidance of double taxation between Estonia and Armenia that entered into force in 2003 provides excellent conditions for trade and joint projects between companies.
Seilenthali sõnul loob Eesti ja Armeenia vahel 2003. aastal jõustunud kahepoolne topeltmaksustamise vältimise leping hea eelduse aktiivseks kaubavahetuseks ja ettevõtete vahelisteks ühisprojektideks.
“We should encourage both countries to make the most of these opportunities,” he said.
“Peaksime innustama mõlemat osapoolt aktiivsemalt ära kasutama lepingust tulenevaid võimalusi,” ütles ta.
The meeting also focused on how to promote tourism, which can create conditions for economic cooperation, trade and joint business projects.
Kohtumisel räägiti ka turismi edendamisest, mis loob eeldused majanduskoostööks, kaubavahetuseks ja ühisteks äriprojektideks.