natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later that Monday, 6 December at 10.00 at the address centre@mfa.ee or by phone at 637 7630.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida välisministeeriumi pressikeskuses hiljemalt esmaspäeval, 6. detsembril kell 10.00 aadressil centre@mfa.ee või telefonil 6 377 630.
Monday, 6 December
Esmaspäev, 6. detsember
15.15 Visit to ICT Demo Centre
15.15 IKT Demokeskuse külastamine
16.30 Meeting with director general of the Chamber of Commerce and Industry Siim Raie
16.30 Kohtumine Kaubandus-Tööstuskoja peadirektori Siim Raiega
18.15 Joint press conference of Prime Minister Andrus Ansip and Slovenian Prime Minister Borut Pahor
18.15 Peaminister Andrus Ansipi ja Sloveenia peaministri Borut Pahori ühine pressikonverents
Estonian Embassy in New Delhi started to process visa applications.
Eesti alustas viisade menetlust Suursaatkonnas New Delhis.
Contacts
Kontakt
On Tuesday, September 11th, Spain's prime minister José Maria Aznar will be in Estonia, visiting all candidate countries before the start of Spain's presidency of the European Union.
Teisipäeval, 11. septembril on Eestis visiidil Hispaania peaminister José Maria Aznar, kes külastab kõiki kandidaatriikide enne Hispaania eesistumise algust Euroopa Liidus.
Spain will hold the presidency of the European Union during the first half of next year.
Hispaania on Euroopa Liidu eesistujamaa järgmise aasta esimesel poolel.
Spain's prime minister will begin his tour to the Baltic States in Estonia, where he has a scheduled meeting with PM Mart Laar.
Hispaania peaminister alustab visiiti Balti riikidesse Eestist, kus tal on kavas kohtumine peaminister Mart Laariga.
The main subject of discussions will be Spain's working programme for the presidency, as well as enlargement negotiations of the European Union and the development of Estonia's and Spain's relations.
Kõneluste põhiteemaks on Hispaania eesistumise töökava, samuti Euroopa Liidu laienemisläbirääkimised ning Eesti ja Hispaania suhete arendamine.
Spain is a member of the European Union since 1986.
Hispaania on Euroopa Liidu liige alates 1986. aastast.
Spain has repeatedly confirmed its support to the enlargement of the EU and this will also be one of its priorities during the presidency.
Hispaania on korduvalt kinnitanud, et toetab ELi laienemist ja see on ka tema eesistumise üks prioriteete.
Mutual good understanding prevails between Estonia and Spain, the relations of the two countries have steadily tightened.
Eesti ja Hispaania vahel valitseb hea teineteisemõistmine, kahe riigi suhted on püsivalt tihenenud.
This April Estonia was visited by Spain's foreign minister Josep Piqué, now for the first time in the history of the two countries Spain's prime minister will be visiting Estonia.
Tänavu aprillis külastas Eestit Hispaania välisminister Josep Piqué, nüüd tuleb kahe riigi ajaloos esmakordselt Eestisse visiidile Hispaania peaminister.
Though Estonia and Spain are located in opposite corners of Europe and look different at first sight, yet there are similar features and points of contact in the development of the two countries.
Eesti ja Hispaania asuvad küll erinevates Euroopa äärtes ja tunduvad esmapilgul üsna erinevad, kuid kahe riigi arengus on siiski palju sarnaseid jooni ja kokkupuutepunkte.
Rather similar are the state economic reforms which primarily aim at avoiding state interference in the economy and increasing the role of the private sector.
Üsna lähedased on olnud mõlema riigi majandusreformid, millega eelkõige püütakse vähendada riigi sekkumist majandusse ja suurendada erasektori osa.
The catchwords are openness and liberalisation, preferred areas of development are IT and new technologies.
Märksõnad on avatus ja liberaliseerimine, eelisarendatavad valdkonnad on IT ja uued tehnoloogiad.
Information to the editors!
Teadmiseks toimetustele!
During the visit of Spain's prime minister the following events may be covered:
Hispaania peaministri visiidil on võimalik kajastada järgmisi sündmusi:
September 11th
11. septembril
Admission to the press conference is is free to all journalists.
Pressikonverentsile on kõigil ajakirjanikel juurdepääs vaba.
On Wednesday, 30 October, Foreign Minister Urmas Paet will meet with Spanish Minister of Foreign Affairs and Cooperation José Manuel García-Margallo, who will be on a visit to Estonia.
Kolmapäeval, 30. oktoobril kohtub välisminister Urmas Paet Eestis visiidil viibiva Hispaania välisministri José Manuel García-Margalloga.
Bilateral relations and the situation in Syria will be discussed at the meeting.
Kohtumisel kõneldakse Eesti ja Hispaania suhetest ning olukorrast Süürias.
The foreign ministers will also discuss cooperation in international organizations, including supporting each others’ candidacies.
Välisministrid arutavad ka koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas vastastikuste kandidatuuride toetamist.
The Spanish foreign minister is also scheduled to meet with Prime Minister Andrus Ansip and will visit Tallinn’s historical Old Town.
Hispaania välisministril on kavas kohtuda veel peaminister Andrus Ansipiga ning tutvub vanalinnaga.
On Wednesday, 30 October at 11.20, Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Spanish Foreign Minister José Manuel García-Margallo will give a joint press conference at the Estonian Ministry of Foreign Affairs.
Kolmapäeval, 30. oktoobril kell 11.20 annavad välisminister Urmas Paet ja Hispaania välisminister José Manuel García-Margallo välisministeeriumis ühise pressikonverentsi.
His Majesty the King of Spain Juan Carlos I and Queen Sofia will pay their first state visit to Estonia from 4-5 May.
4.-5. mail viibivad esmakordselt Eestis riigivisiidil Tema Majesteet Hispaania kuningas Juan Carlos I ja kuninganna Sofia.
The royal couple will be accompanied on their visit by Spanish Foreign Minister Miguel Ángel Moratinos.
Kuningapaari saadab visiidil Hispaania välisminister Miguel Ángel Moratinos.
The Spanish royal couple will be received by President of the Republic Toomas Hendrik Ilves and Evelin Ilves.
Hispaania kuningapaari võtavad Eestis vastu Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves ja Evelin Ilves.
His Majesty the King of Spain will meet with Riigikogu speaker Ene Ergma and Prime Minister Andrus Ansip during his visit.
Tema Majesteet Hispaania kuningas kohtub visiidil ka Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaminister Andrus Ansipiga.
A meeting between Foreign Ministers Urmas Paet and Miguel Ángel Moratinos will also take place during the visit, during which a declaration on co-operation between the foreign ministries of Estonia and Spain will be signed.
Riigivisiidi ajal toimuval välisministrite Urmas Paeti ja Miguel Ángel Moratinose kohtumisel allkirjastatakse Eesti ja Hispaania välisministeeriumi koostööd käsitlev deklaratsioon.
Press cards will become available on Thursday, 30 April starting at 12.00 from the Foreign Ministry’s B-annexe entrance located at Lauteri 2.
Pressikaardid saab kätte neljapäeval, 30. aprillil alates kella 12.00 välisministeeriumi B-korpuse pääslast aadressil Lauteri 2.
For more information on accreditation, contact the Foreign Ministry press centre at centre@mfa.ee or by telephone 637 7604.
Akrediteerimise kohta saab infot välisministeeriumi pressikeskusest: e-post: centre@mfa.ee, telelefonil 637 7604.
Foto: Estonian Defence Forces
Foto: Eesti Kaitsevägi
Honourable President of the Republic, honourable President Arnold Rüütel, President and members of the Riigikogu, ministers, ambassadors, Commander of the Defence Forces, ladies and gentlemen!
Austatud Eesti Vabariigi president, austatud president Rüütel, Riigikogu esimees, rahva esindajad, ministrid, suursaadikud, Kaitseväe juhataja, daamid ja härrad.
Today, 2 February 2017, marks the 97th anniversary of the day when a historic peace treaty was signed in Tartu between the Republic of Estonia and Soviet Russia.
Täna, 2. veebruaril aastal 2017 möödub 97 aastat päevast, mil Tartus sõlmiti ajalooline rahuleping Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel.
The Treaty ended the Estonian War of Independence and laid groundwork for the international recognition of the Republic of Estonia declared two years earlier.
See leping lõpetas Vabadussõja ja lõi aluse pea kaks aastat varem väljakuulutatud Eesti Vabariigi rahvusvaheliseks tunnustamiseks.
A peace treaty ends a war and on anniversaries of peace treaties we traditionally remember the heroism of those who fought or died in battle or those who won.
Rahuleping lõpetab sõja ja nõnda tavatseme me rahulepingu aastapäeval enamasti meenutada sõjas võidelnute, hukkunute ja võidu toonute kangelaslikkust.
Less frequently we remember the determined, smart and visionary diplomats who moulded the hard won victory into a lasting peace.
Ehk harvemini juhtume aga meenutama neid tahtekindlaid, nutikaid ja visioonikaid diplomaate, kes sõjas kättevõidetu püsivaks rahuks vormisid.
As this year is the centenary of the Estonian Ministry of Foreign Affairs and the Estonian diplomacy, please allow me to look back in history today, on the anniversary the Tartu Peace Treaty, and talk about three important milestones.
Kuivõrd käesolev aasta on ka Eesti Välisministeeriumi ja Eesti diplomaatia juubeliaasta, siis lubage mul tänasel Tartu rahu aastapäeval heita lühike ajalooline tagasipilk Eesti diplomaatia algusaegadele peatudes kolmel olulisel verstapostil.
The first one actually dates back before the Republic of Estonia.
Neist esimene tegelikult eelnes Eesti Vabariigi sünnile.
In the new political situation, a foreign representation was founded in order to protect Estonia’s interests, with the aim of gaining support from European countries for Estonia’s independence.
Kujunenud poliitilises olukorras moodustati Eesti huvide kaitseks välisesindus, mille eesmärk oli Euroopa riikidelt saada toetust Eesti iseseisvumispüüdlustele.
The legitimacy of Estonia’s first foreign representation was firstly based on foreign policy being the will of the entire people, and secondly, and more specifically, on the mandate given by the Estonian Provincial Assembly as an authoritative body representing the will of the Estonian people.
Eesti esimese välisesinduse legitiimsus põhines esiteks kõikumatul arusaamal, et välispoliitika on kogu rahva asi ning, teiseks ja konkreetsemalt, Eesti Maapäevalt kui Eesti rahva tahet esindavalt autoriteetselt institutsioonilt saadud volitustel.
Furthermore, action had to be taken quickly, as is always the case in times of political turmoil.
Tegutsemisega oli kiire – nii nagu see poliitilistel pöördeaegadel ikka on.
The members of the foreign delegation travelled to European countries to seek recognition for Estonia already from late 1917 to early 1918.
Moodustatud välisdelegatsiooni liikmed siirdusid Eestist Euroopasse oma riigile tunnustust otsima juba 1917. aasta lõpus – 1918. aasta alguses.
History is forged by specific people rather than abstract events.
Ajalugu teevad konkreetsed isikud, mitte üksnes abstraktsed sündmused.
Jaan Poska played a central role in the activities of the foreign delegation.
Välisdelegatsiooni tegevuses oli keskne roll Jaan Poskal.
Thanks to his actions as well as those of Jaan Tõnisson, Ferdinand Kull, Mihkel Martna, Karl Menning, Ants Piip, Karl Robert Pusta, Eduard Virgo, Julius Seljamaa and Johan Laidoner, Europe was made aware of the steadfast desire of our people to found an independent Estonia.
Tema ning Jaan Tõnissoni, Ferdinand Kulli, Mihkel Martna, Karl Menningu, Ants Piibu, Karl Robert Pusta, Eduard Virgo, Julius Seljamaa ning Johan Laidoneri tegevuse tulemusena sai Euroopa teada meie rahva kindlast soovist luua iseseisev Eesti riik.
The actions of the foreign delegation yielded two important accomplishments.
Välisdelegatsiooni tegevusel oli kaks olulist tulemust.
First, accomplishments abroad: we delivered our message to Europe.
Esimene neist, saavutus välismaal – oli meie sõnumi viimine Euroopasse.
Second, accomplishments at home: we understood that we would have to fend for ourselves in this endeavour.
Teine saavutus kodumaal oli arusaam, et põhitöö, vabaduse väljavõitlemine, tuleb teha meil endil.
The second milestone of our early diplomacy took place before the War of Independence.
Meie varase diplomaatia ajaloo teine verstapost oli Vabadussõja algus.
When German forces landed in Estonia on 20 February 1918, the brunt of stopping them was borne by the Estonian 1st Infantry Regiment at Haapsalu.
Kui 20. veebruaril 1918 Saksa väed Eestis maabusid, langes nende peatamise põhiraskus Eesti esimesele jalaväepolgule Haapsalus.
In order to declare the independence of the Republic of Estonia, the front had to be slowed down and time had to be bought.
Selleks, et jõuda välja kuulutada Eesti Vabariik, oli vaja rinnet pidurdada ja võita aega.
Diplomacy and negotiations were crucial to the solution.
Lahenduse tõid diplomaatia ja läbirääkimised.
The guns fell silent as diplomacy spoke.
Kui diplomaatia kõneles, siis relvad hetkeks vaikisid.
Major General Ernst Põdder and Karl August Hindrey, a government delegate, declared the independence of Estonia and its neutrality in the armed conflict between Germany and Russia.
Kindralmajor Ernst Põdder ja valitsuse delegaat Karl August Hindrey deklareerisid Eesti iseseisvuse soovi ja erapooletust Saksa-Vene sõjas.
Ants Piip, who later served as Foreign Minister, considered this the first foreign policy action of the Republic of Estonia, which enabled the declaration of the republic on 23 February in Pärnu and on 24 February in Tallinn.
Hilisem välisminister Ants Piip on seda pidanud Eesti Vabariigi esimeseks välispoliitiliseks teoks, mis võimaldas Eesti Vabariigi väljakuulutamise 23. veebruaril Pärnus ja 24. veebruaril Tallinnas.
Third, the best known and most important milestone, is the Tartu Peace Treaty and its negotiations.
Kolmas, tuntuim ja olulisim verstapost olid Tartu rahuläbirääkimised ja rahuleping.
The fight for Estonian independence on the battlefield culminated at the negotiating table.
Võitlus lahinguväljal kulmineerus läbirääkimistega läbirääkimislaudade taga.
William Tomingas, who acted in the peace treaty negotiations as a delegation secretary, said that the treaty was evidence of the foresight of Estonian diplomats and their correct foreign policy measures.
Rahulepingu läbirääkimistel delegatsiooni sekretärina tegutsenud William Tomingas on öelnud, et Tartu rahuleping tõendab Eesti ettenägelikkust ja õiget välispoliitikat.
He was right, because thanks to the Tartu Peace Treaty, the Western Allies recognised Estonia de jure on 26 January 1921, and on 22 September the same year Estonia became a member of the League of Nations.
Tal on õigus, sest selle rahulepingu tulemusel tunnistasid Lääne-Euroopa liitlased 26. jaanuaril 1921 Eesti staatust de jure ja sama aasta 22. septembril võeti Eesti Rahvasteliidu liikmeks.
Ladies and gentlemen, the Tartu Peace Treaty was the first and one of the most fundamental major achievements of the diplomacy of the young Republic of Estonia.
Daamid ja härrad, Tartu rahu oli noore Eesti Vabariigi diplomaatia esimene ja üks fundamentaalsemaid suursaavutusi.
Steps, which turned out to be vital for the foundation and reinforcement of Estonian independence, were based on national interests and timeless values, but also on the correct evaluation of realistic circumstances and the international state of affairs.
Eesti iseseisvuse loomisel ja kinnistamisel edukaks osutunud sammud tuginesid rahvuslikele huvidele ja ajatutele väärtustele, aga samas ka reaalolude ja rahvusvahelise seisukorra õigele hindamisele.
The same prerequisites for successful diplomacy apply today.
Just see on eduka diplomaatia eeldus ka täna.
In foreign politics, the recognition granted by an adversary hallmarks one’s achievements.
Küllap on välispoliitikas edukuse kullaprooviks ka see, kui vastane sind tunnustab.
We live in volatile times that are hard to predict regardless of the direction in which we turn our heads.
Elame muutlikel ja raskesti ennustatavatel aegadel - ükskõik, mis ilmakaarde me ka oma pilgu pöörame.
In a situation where the opposition of values is ever more pronounced, it is essential to know one’s values, remain true to them and protect them as much as possible.
Olukorras, kus väärtuste vastandumine tuleb üha tugevamalt esile, on oluline oma väärtusi tunda, neile kindlaks jääda ja neid igakülgselt kaitsta.
An international rule-based and value-based order is vitally important, especially for small countries.
Reeglitele tuginev ja rahvusvaheline väärtuspõhine kord on iseäranis väikestele riikidele eluliselt oluline.
This rang true in the days of the Tartu Peace Treaty, and it rings true today.
Nii oli see Tartu rahu päevil, nii on see ka täna.
It is the mandate we have inherited.
See on mandaat, mis on meile pärandatud.
While diplomats are focused on ensuring the security of countries by means of an international order based on rules and values, their efforts would have limited impact without the dedication of the Defence Forces.
Kui diplomaadid seisavad selle eest, et reeglitele tuginev väärtuspõhine rahvusvaheline kord tagaks meie julgeoleku, siis kaitsejõudude pühendumuseta oleks diplomaatilised pingutused poolikud.
Estonia is a border country today just as it was one a hundred years ago.
Nii nagu saja aasta eest, on Eesti piiririigiks ka täna.
But today we do not stand alone – we stand together with our allies.
Kuid täna ei ole me üksi, meie liitlased on meie kõrval.
The implementation of the decisions made at the NATO Warsaw Summit and the presence of allied forces confirm this.
Selle kinnituseks on NATO Varssavi tippkohtumise otsuste elluviimine ja liitlasvägede pidev kohalolu.
Therefore, it is appropriate that on this day we think what peace and stability really mean to us.
Seetõttu on sel päeval paslik mõelda, mida rahu ja stabiilsus meile tegelikult tähendavad.
When former US President Jimmy Carter received the Nobel Peace Prize, he said that peace is much more than the absence of war.
USA omaaegne president Jimmy Carter ütles tosinkond aastat tagasi, võttes vastu Nobeli rahupreemiat, et rahu on kaugelt rohkem kui üksnes sõja puudumine.
Happy Anniversary of the Tartu Peace Treaty!
Ma soovin teile kõigile ilusat Tartu rahu aastapäeva!
This would be an overdramatised assessment of the state of affairs.
Riikides, mis kommunismi lämmatavast haardest pääsesid, see läbi lõimingu ka õnnestus.
Yet the history of the EU is marked by many difficult periods.
Euroopa Liit ei pea kõiki eluvaldkondi tsentraalselt reguleerima.
Another way of restoring confidence is to ensure that Europe is capable of coping with its everyday problems as well as using its true potential within its borders and outside them.
Samas on ilmne ka see, et selle laienemisega kaasnevad mitmed olulised väljakutsed nii praegustele liikmesriikidele, liituvatele riikidele, kui ka kolmandatest riikidest Euroopa Liidu partneritele.
Europe must provide its people with tangible results.
Euroopa Liiduga liitumisel muutuvad liituvad riigid ja muutub Euroopa Liit tervikuna.
Undoubtedly, there is a link between economic progress and the general attitudes of people vis-à-vis their leadership.
Ühtsetele reeglitele põhineva ruumi suurenemine loob samas paremad eeldused ka laienenud Euroopa Liidu ja selle partnerite vaheliseks süvendatud koostööks.
Prime Minister Blair’s recent noteworthy speeches in the European Parliament not surprisingly evoked diverse reactions in various Member States.
Arvestades laienenud Euroopa Liidu mitmekesisust ja seal valitsevat arvamuste paljusust on kindlasti põhjendatud küsimus, kuidas näeb Eesti liidu edasist arengut, milline on Eesti rahvuslik huvi?
We are alarmed by the decreasing competitiveness of the EU, especially when compared to the rapidly emerging economic power of huge countries outside Europe and the Euro-Atlantic area.
Seepärast soovib Eesti kujundada Euroopat, mis suudaks edukalt toime tulla üha tihenevas rahvusvahelises konkurentsis ja seda nii majanduslikus, kui poliitilises sfääris.
Europe’s poor economic indicators show structural problems that will have a long-term impact on our education, innovation and productivity.
Euroopa peab suutma mängida olulist rolli maailmapoliitikas nii rahu ja demokraatia leviku tagajana, kui vaba ja õiglase kaubavahetuse eest seisjana.
Europe does not constitute a world in itself but is a part of it.
Oluline on ka Euroopa Liidu panus maailma turgude jätkuvasse liberaliseerimisse.
It is wrong to assume that the new Member States have caused problems for the old Members.
Euroopa Liidu konkurentsivõime tagamise ja tõstmise eeltingimuseks on selle siseturu tõrgeteta toimimine.
Only a small part of the investments of the old Member States go to the new one while the bulk of it flows out of Europe.
Selle efektiivseks toimimiseks on vajalik, et kogu liidu piires toimiksid eranditeta kõik Euroopa Liidu neli põhivabadust: inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine.
In fact, the new members of the Union are increasingly concerned by globalisation.
Samas peame oluliseks Euroopa Komisjoni rolli tugevdamist liikmesriikide poolt õigusaktide õigeaegse ülevõtmise tagamisel.
We sometimes forget that globalisation in fact reflects the progress of humankind.
Euroopa Liidu tasemel tehtavad maksupoliitilised otsused ei tohiks muuta liikmesriikides kehtivaid maksupoliitika põhimõtteid.
It offers considerable opportunities through increased trade, information flows and better technologies from which we benefit every day.
Samas toetame maksude haldamise alast koostööd, mis on vajalik abinõu liikmesriikidele oma maksusüsteemi optimaalse toimimise tagamiseks.
It is not only about the transfer of jobs to low income countries.
Peame vajalikuks ka Euroopa aluspõhimõtete säilimist ja nende järgimist.
Europe desperately needs both.
Lugupeetud kuulajad,
The Internal Market cannot function fully if some of its cornerstones are missing.
Vähemtähtsaks ei saa lugeda ka põhjendamatute hirmude hajutamist.
Estonia has recently simplified the registration procedure for new companies in order to promote entrepreneurship and accelerate the start-up phase of doing business.
Lubage avaldada siinkohal veendumust, et see poliitiline ühtsus muutuste vajaduste osas viib ühel hetkel ka kokkulepete saavutamiseni, mis võib aset leida juba üsna peatselt.
Estonia also enjoys the 20th place in the world competitiveness report, one of the highest among the new Member States.
Euroopast, mis koosneks tihedamalt integreeritud tuumast ja ülejäänud riikidest, kes selle tuumaga pole soovinud ühineda.
Their national budgets must also reflect the Lisbon priorities.
Kas seda tuleks käsitleda kui protektsionistlikku, enesesse kapselduvat eliiti?
It must be a tool for increasing economical fitness and must reflect the political priorities of Europe.
Lubage mul nüüd lühidalt peatuda Euroopa Liidu ühisel välis- ja julgeolekupoliitikal.
Our common budget must reflect the objectives of a “knowledge-based economy” and prioritize education, research and innovation It must also promote cohesion among the Member States.
Mis puudutab Euroopa Liidu välissuhtlemist, siis Eesti nagu ka enamus liikmesriike on kindlal veendumusel, et liidu rahvusvaheline roll peab suurenema.
It is in every European’s interest that our borders be safe and that welfare and stability increase beyond them.
Olles huvitatud Euroopa Liidu välistegevuse efektiivsuse tõusust jääb Eesti jätkuvalt väärtustama transatlantilist suhet USA’ga.
I would finally like to say some words about the role of Europe in the world.
Peale liitumist Euroopa Liiduga saame me rakendada neid kogemusi liidu ühise poliitika kujundamisel.
It also serves the purpose of anchoring the very values we all care about.
Liiati kujutab Euroopa Liit Venemaale väga olulist eksporditurgu, millest loobumist ei saa pidada tõenäoliseks.
To keep this motivation up and to further extend our area of stability and prosperity is in the very interest of Europe as a whole.
Seetõttu olen ka veendunud, et hetkel veel olemasolevad eriarvamused Venemaa ja Euroopa Liidu vahel Euroopa Liidu uute liikmete kohtlemise küsimuses lahenevad.