natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Our aim in participating in the Open Governance Partnership is to introduce Estonia’s successful e-solutions and contribute to the promotion of democracy worldwide,” said Paet.
„Meie eesmärk Avatud valitsemise partnerluse algatuses osalemisel on tutvustada Eesti edukaid e-lahendusi ja panustada demokraatia edendamisse maailmas,“ märkis Paet.
“It is also important for the basic principles of democracy to spread in countries that are not presently ruled democratically,” he added.
„On oluline et demokraatia aluspõhimõtted leviksid ka neis riikides, mida praegu ei juhita demokraatlikult,“ lisas ta.
According to Paet, Estonia also uses information technology solutions for open governance.
Paeti sõnul kasutab Eesti avatud valitsemiseks ka infotehnoloogilisi lahendusi.
“Open and transparent decision making and the provision of high quality and easily accessible public services all support open governance in Estonia,” stated Paet.
„Avatud ja läbipaistev otsustamine ning kvaliteetsete ja kergesti kättesaadavate avalike teenuste pakkumine toetavad avatud valitsemist Eestis,“ märkis Paet.
“Even so, we want to increase the range of opportunities for public engagement.
„Tahame aga veelgi suurendada kodanike kaasarääkimise võimalusi.
Therefore, our country’s action plan includes the goals of boosting public involvement and the better assessment of the impact that decisions have,” he added.
Seetõttu näeme oma riigisiseses tegevuskavas ette kaasamise hoogustamist ja otsuste mõju paremat hindamist,“ lisas ta.
The President of Brazil, Dilma Rousseff, and the U.S. Secretary of State, Hillary Clinton, also attended the annual meeting of the Open Governance Partnership in Brazil as representatives of their respective countries.
Avatud valitsemise partnerluse kohtumisel Brasilias osalesid riikide esindajatena ka Brasiilia president Dilma Rousseff ja USA riigisekretär Hillary Clinton.
The Open Governance Partnership is an international initiative launched in 2011 by Brazil, Indonesia, Mexico, Norway, Philippines, South Africa, United Kingdom and the United States.
Avatud valitsemise partnerlus on 2011. aastal Brasiilia, Indoneesia, Mehhiko, Norra, Filipiinide, Lõuna-Aafrika, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide poolt käivitatud rahvusvaheline algatus.
The objective of the initiative is to promote citizen-focused governance using information and communication technology solutions.
Initsiatiivi eesmärk on edendada kodanikukeskset riigijuhtimiste, kasutades selleks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võimalusi.
The annual meeting of the Open Governance Partnership held on 17-18 April has been attended by 50 countries of which 42 will present their own respective action plan.
17.-18. aprillil Brasilias toimuvast avatud valitsemise partnerluse kõrgetasemelisest kohtumisest võtab osa 50 riiki, kellest 42 esitavad ka oma riiklikud tegevuskavad.
The Estonian government approved the Estonian open governance partnership action plan last Wednesday.
Eesti avatud valitsemise partnerluse tegevuskava kiitis valitsus heaks eelmisel neljapäeval.
Photos: http://tinyurl.com/6rlzvjx
Fotod: http://tinyurl.com/6rlzvjx
Objectives of the Estonian OGP: /et/avatud-valitsemise-deklaratsioon
Eesti AVP eesmärgid: /et/avatud-valitsemise-deklaratsioon
Further information on the OGP: http://www.opengovpartnership.org/
Lähemalt AVPst: http://www.opengovpartnership.org/
According to Urmas Paet Macedonia requested aid from the European Union as well as directly from Estonia.
Välisminister Urmas Paeti sõnul pöördus Makedoonia abipalvega lisaks Euroopa Liidule ka otse Eesti poole.
“An emergency situation has been declared in Macedonia and the Macedonian Foreign Minister asked for help," Paet said.
“Makedoonias on välja kuulutatud eriolukord ja Makedoonia välisminister palus osutada abi,” ütles välisminister.
"All Macedonian state resources are already engaged in firefighting but there is still a great need for the equipment that helps to put out fires." the minister added.
„Kõik Makedoonia riiklikud vahendid on tulekustutustöödel juba rakendatud kuid ikkagi on suur puudus tulekahjude kustutamiseks vajalikest seadmetest ja vahenditest,” lisas Paet.
Estonia aid is meant for procuring water canisters for helicopters and portable water pumps.
Eesti eraldab raha helikopteri veekanistrite ja kaasaskantavate veepumpade soetamiseks.
The heat wave in southern Europe has caused many forest fires during recent weeks.
Viimastel nädalatel Kesk-Euroopat tabanud kuumalaine on põhjustanud palju metsatulekahjusid.
The situation is especially severe in Macedonia where about 20 fires are raging.
Eriti tõsine on olukord Makedoonias, kus möllab umbkaudu 20 metsatulekahju.
Several forests have been destroyed and the fires still keep expanding.
Mitmed metsad on hävinud ja tulekahjud laienevad pidevalt.
The fires in Macedonia have already claimed one victim, a dozen have been injured and hundreds evacuated.
Makedoonias on tulekahjude tõttu saanud surma üks inimene, vigastatud on kaksteist inimest ning evakueeritud sadu inimesi.
In addition to residential areas the Galicica National Park is also in danger.
Tulekahjuoht ähvardab lisaks elupaikadele ka Galicica Rahvusparki.
Estonia sent Georgia 5.5 tons of humanitarian aid on 12 August, including bandages, antibiotics, infusion dilutions, lightweight beds, blankets, thermo-sheets and other medical equipment needed for rescuing people.
12. augustil saatis Eesti Gruusiale 5,5 tonni humanitaarabi, mis sisaldas sidemerulle, antibiootikume, infusioonilahuseid, kergvoodeid, esmaabipakendeid, tekke, termolinu, inimeste varingutest päästmise varustust ja kolme kiirabi auto sisustust.
He extended an invitation to the Tunisian foreign minister to participate in the conference.
„Vietnamist on kujunemas atraktiivne reisisiht eestlastele,” ütles Paet.
On Tuesday, 25 November, Estonian Charge d’Affaires in Afghanistan Daniel Erik Schaer, along with the Estonian military airport apron service team, presented Kabul’s civilian airport with safety equipment that will help to co-ordinate the movement of flight vehicles on the ground.
Teisipäeval, 25. novembril andis Eesti asjur Afganistanis Daniel Erik Schaer koos Eesti sõjaväelennuvälja perroonimeeskonnaga Kabuli tsiviillennuväljale üle ohutusvarustuse, mis aitab koordineerida lennuvahendite maapealset liiklust.
The leader of the project was the head of the apron service team at Kabul International Airport, Senior Sergeant Major Kaido Külasalu.
Projekti eestvedaja on Kabuli Rahvusvahelisel Lennuväljal teeniv perroonimeeskonna ülem vanemveebel Kaido Külasalu.
The goal of the project is to improve the operational capabilities of Kabul’s civilian airport and increase the safety on the ground at the airport.
Projekti eesmärk on tõsta Kabuli tsiviillennuvälja opereerimisvõimekust ja suurendada maapealset ohutust lennuvälja territooriumil.
The local members of the airport’s apron service team were given electron top-lights to affix to the roofs of cars, reflective vests, directing sticks, and sets of car stickers reading “FOLLOW ME” and “KABUL AIRPORT”.
Kabuli tsiviillennuväljal töötavatele kohalikele perroonimeeskonna liikmetele anti üle elektron-plafoonid auto katustele paigaldamiseks, helkurvestid, juhtimissauad, autokleebiste komplektid kirjaga: „FOLLOW ME” ja „KABUL AIRPORT”.
Estonian Charge d’Affaires Daniel Erik Schaer stated that Kabul Airport is under a lot of strain due to the comprehensive rebuilding of Afghanistan, and they recently opened a new terminal that is being used to fly 26 000 people on their pilgrimages, or hajjis.
Eesti asjuri Daniel Erik Schaeri sõnul on Kabuli lennuväli seoses laialdase ülesehitustööga Afganistanis väga suure koormuse all ning hiljuti avati uus terminaal, mida kasutatakse hetkel 26 000 inimese lennutamiseks palverännakule „Hajji”.
Regularly scheduled airliners, civilian and charter planes, and transport flights all land at Kabul Airport.
Lennuväljale maanduvad nii regulaarlende tegevad liinilennukid, tsiviil- ja tšarterlennud ning transportlennukid.
“Adopting the use of quality safety equipment will help to improve the quality of service at the airport, and will also motivate local officials to organise their work better and further develop safety-related sectors at the airport,” said Schaer.
„Kvaliteetsete ohutusvahendite kasutusele võtmine aitab tõsta lennuvälja töökvaliteeti ja samuti motiveerida kohalikke ametnikke oma tööd paremini organiseerima ning edasi arendama lennuvälja ohutusega seotud valdkondi,” ütles Schaer.
With the current project, Estonia is contributing to the safety of Kabul International Airport and increasing the capabilities of the airport.
Käesoleva projektiga annab Eesti oma panuse Kabuli rahvusvahelise lennunduse turvalisuse ja lennuvälja võimekuse suurendamisele.
Afghanistan is one of Estonia’s priority development co-operation partners.
Afganistan kuulub Eesti arengukoostöö prioriteetsete partnerriikide hulka.
Since September 2006, an Estonian civilian representative has worked in Afghanistan, organising the implementation of development co-operation projects there.
Alates 2006. aasta septembrist töötab Afganistanis Eesti tsiviilesindaja, kes korraldab seal arengukoostööprojektide teostamist.
Starting in March of this year, an Estonian medical expert has been co-ordinating the development of the health care sector in Helmand province.
Käesoleva aasta märtsist alates koordineerib Eesti meditsiiniekspert tervishoiuvaldkonna arendamist Helmandi provintsis.
Access to education is complicated not only by conflicts, but also due to storms and flooding.
Õppetingimuste normaliseerimiseks on kiiresti vaja juurde luua koole, koolitada õpetajaid ning muretseda õppematerjale.
Estonia continues to fulfil the recommendations of the OSCE concerning the citizenship and naturalisation process.
Eesti jätkab OSCE soovituste täitmist, mis puudutavad kodakondsust ja naturalisatsiooni.
Ambassador of the Republic of Estonia to the Kingdom of Morocco Mart Tarmak presented a copy of his credentials to Foreign Minister of Morocco Taïb Fassi Fihri on Thursday, 30 October.
Neljapäeval, 30. oktoobril andis Eesti Vabariigi suursaadik Maroko Kuningriigis Mart Tarmak välisminister Taïb Fassi Fihrile üle oma volikirja koopia.
In accordance with Moroccan protocol norms, the king only receives ambassadors that reside in Rabat.
Maroko protokolliliste tavade kohaselt võtab kuningas vastu üksnes Rabatis resideerivaid suursaadikuid.
Since Ambassador Mart Tarmak resides in Lisbon, such was his accreditation procedure for becoming the Estonian ambassador extraordinary and plenipotentiary to Morocco.
Kuna suursaadik Mart Tarmak resideerib Lissabonis päädis sellega tema akrediteerimisprotseduur Eesti erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Marokos.
At their meeting, Estonian Ambassador Mart Tarmak and Moroccan Foreign Minister Taïb Fassi Fihri discussed relations between the two nations.
Eesti suursaadik Mart Tarmak ja Maroko välisminister Taïb Fassi Fihri kõnelesid kohtumisel riikidevaheliste suhete temaatikal.
Mart Tarmak stated that Estonia considers Morocco to be an essential communications partner in the Mediterranean region and is certainly interested in developing many facets of relations.
Mart Tarmaku sõnul peab Eesti Marokot oluliseks suhtluspartneriks Vahemere regioonis ja on igati huvitatud suhete mitmekülgsest arendamisest.
“We are interested in the swift progress of agreements for the protection of investments between the two nations and for the avoidance of double taxation,” said Ambassador Tarmak.
„Oleme huvitatud riikidevahelise investeeringute kaitse ja topeltmaksustamise vältimise lepingutega kiiresti edasiliikumisest,” ütles suursaadik Tarmak.
It is also important to develop cultural relations between Estonia and Morocco, since Estonians’ interest in Arabic language and culture is growing.
Samuti on tähtis Eesti ja Maroko kultuurisuhete arendamine, sest eestlaste huvi araabia keele ja kultuuri vastu kasvab.
The Moroccan foreign minister confirmed to the Estonian ambassador that he plans to come to Estonia for a visit next year.
Maroko välisminister kinnitas kohtumisel Eesti suursaadikule kavatsust tulla järgmisel aastal Eestisse visiidile.
Mart Tarmak was born in 1955 in Tallinn.
Mart Tarmak sündis 1955. aastal Tallinnas.
From 1990-1992, Mart Tarmak was Estonia’s charge d’affaires ad interim in Vilnius, and from 1992-1993 he was an adviser at the Foreign Ministry.
1990-1992 oli Mart Tarmak Eesti ajutine asjur Vilniuses, 1992-1993 välisministeeriumi nõunik.
Mart Tarmak worked at the Ministry of Defence as an adviser from 1995-1997.
Aastatel 1995-1997 töötas Mart Tarmak kaitseministeeriumis nõunikuna.
Since the year 2003 he has worked in the Foreign Ministry’s political department, and since 2006 he has been the Estonian ambassador to Portugal.
Alates 2003. aastast töötas ta välisministeeriumi poliitikaosakonnas, alates 2006. aastast on Tarmak Eesti suursaadik Portugalis.
Mart Tarmak is married and has a son.
Mart Tarmak on abielus, tal on poeg.
Tarmak speaks English, Lithuanian, Russian, Finnish, Spanish, Portuguese, and Latvian.
Mart Tarmak räägib inglise, leedu, vene, soome, hispaania, portugali ja läti keelt.
In his meeting with UN Under-Secretary-General for Humanitarian Affairs and Emergency Relief Co-ordinator John Holmes in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet emphasised the UN’s unique role in providing humanitarian aid to the world.
Välisminister Urmas Paet rõhutas Tallinnas toimunud kohtumisel ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri ja hädaolukordade koordinaatori John Holmesiga ÜRO unikaalset roll humanitaarabi andmisel maailmas.
UN Under-Secretary-General Holmes highlighted Estonia as a good example of a nation in which understanding of the importance of the humanitarian aid field and contributing to international co-operation has developed very quickly.
ÜRO asepeasekretär Holmes tõstis Eestit esile kui head näidet riigist, kus mõistmine humanitaarabi valdkonnast ja rahvusvahelisse koostöösse panustamise olulisusest on kiiresti arenenud.
Holmes is the first high-ranking UN representative to visit Estonia.
Holmes on esimene kõrgeim ÜRO esindaja, kes on Eestit seni külastanud.
Foreign Minister Paet stated that Estonia would like to actively contribute to the UN’s humanitarian and disaster relief system.
Välisminister Paeti sõnul soovib Eesti panustada aktiivse osalusega ÜRO humanitaar- ja katastroofiabi süsteemi.
“During the past nine years, Estonian rescue experts have participated in 14 missions as members of the UN’s international crisis evaluation and co-ordination unit,” noted Paet.
„Eesti päästeeksperdid on viimase üheksa aasta jooksul ÜRO rahvusvahelise kriiside hindamise ja koordineerimise üksuse liikmetena osalenud 14 missioonil,“ märkis Paet.
Since the beginning of 2009, Estonia has also been a member of the UN Economic and Social Council (ECOSOC) and, as one of its vice presidents, is responsible for the field of humanitarian aid this year.
Eesti on alates 2009. aasta algusest ka ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC - Economic and Social Council) liige ning asepresidendina vastutab sel aastal humanitaarabi valdkonna eest.
Foreign Minister Urmas Paet said that throughout the years, Estonia has acquired the ability to provide rescue and humanitarian aid that meets international standards, which allows Estonia to send its teams to areas plagued by crises if necessary.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti aastate jooksul saavutanud rahvusvahelistele standarditele vastava pääste- ja humanitaarabi osutamise võimekuse, mis lubab Eestil katastroofist räsitud piirkonda vajaduse korral saata meeskonna.
In 2005, Estonian rescue experts were sent on two missions—to tsunami-ravaged Indonesia and post-earthquake Pakistan.
2005. aastal saadeti Eesti päästeeksperdid kahele missioonile – tsunamist räsitud Indoneesiasse ja maavärina tagajärjel kannatanud Pakistani.
In 2008 there was a mine-clearing mission to Georgia.
2008. aastal toimus demineerimismissioon Gruusias.
Most of Estonia’s humanitarian aid reaches its destination through UN aid organisations like the Red Cross.
Suurem osa Eesti humanitaarabist jõuab abivajajateni läbi ÜRO abiorganisatsioonide ning Punase Risti.
“Last year Estonia supported victims of the cyclones in Madagascar, as well as people in need in Tajikistan, Haiti, Burma, Sudan, and Kenya,” Paet stated.
„Möödunud aastal toetas Eesti Madagaskari tsüklonite ohvreid, Tadžikistani, Haiti, Birma, Sudaani ja Kenya abivajajaid,“ lausus Paet.
According to Foreign Minister Urmas Paet, it is very important for all G20 nations, considering their political and economic significance, to participate in providing humanitarian aid.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on väga oluline, et kõik G20 riigid, arvestades nende poliitilist ja majanduslikku kaalu, oleksid osalised humanitaarabi osutamisel.
“The unified vigorous activities of governments, regional unions, donors, national and international humanitarian aid organisations are very important,” he emphasised.
„Valitsuste, regionaalsete ühenduste, doonorite, rahvuslike ja rahvusvaheliste humanitaarabi organisatsioonide ühine jõuline tegutsemine on olululine,“ rõhutas ta.
During the meeting, they also discussed problems concerning humanitarian aid, such as humanitarian aid being guaranteed access, its effectiveness, the safety of aid workers, and violence against women.
Kohtumisel arutati veel humanitaarabi puudutavaid mureküsimusi, sealhulgas humanitaarabi juurdepääsu tagamist, selle tõhusust, abiandjate julgeolekut ning naistevastast vägivalda.
Also addressed were the situations in conflict areas like Afghanistan, Pakistan, Sri Lanka and Sudan.
Samuti oli kõne all olukord konfliktipiirkondades Afganistanis, Pakistanis, Sri Lankal ja Sudaanis.
Foreign Minister Urmas Paet emphasised that it is extremely important for humanitarian aid to gain access to those who need it.
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et äärmiselt oluline on tagada humanitaarabi juurdepääs neile, kes abi vajavad.
“We must be better able to make the purpose of humanitarian aid clear to nations that have been torn by conflict or disasters.
„Peame suutma konfliktidest või katastroofidest räsitud riike paremini veenda, mis on humanitaarabi andmise eesmärk.
This year has certainly not been an easy one.
Käesolev aasta ei ole selles osas kindlasti kergete killast olnud.
There has been an unacceptable amount of human rights violations by UN member states,” asserted Foreign Minister Paet.
Lubamatult palju on ÜRO liikmesriikide poolt rikutud rahvusvahelist humanitaarõigust,“ sõnas välisminister Urmas Paet.
Many extreme natural disasters have taken place within the past year, which have affected 211 million people and caused 235 000 deaths.
Viimase aasta jooksul on leidnud aset mitmeid ekstreemseid looduskatastroofe, mis on mõjutanud 211 miljonit inimest ja põhjustanud 235 000 inimese surma.
Floods, cyclones, droughts and monsoons most frequently ravage Asia and Africa.
Kõige rohkem räsivad üleujutused, tsüklonid, põuad ja mussoonid jätkuvalt Aasiat ja Aafrikat.
An Atlantic hurricane was also very active in 2008, bringing along 16 tropical storms that caused damage in many island nations in Caribbean Sea.
2008. aastal oli väga aktiivne ka Atlandi orkaan, tuues endaga kaasa 16 troopilist tormi, milles kannatasid mitmed Kariibi mere saareriigid.
The aftermaths of natural disasters have steadily grown more tragic—the numbers of victims as well as the devastating economic effects have increased.
Looduskatastroofide tagajärjed on muutunud järjest traagilisemateks – suurenenud on nii hukkunute arv kui laastav majanduslik mõju.
To improve the situation in crisis areas, humanitarian aid is needed.
Samuti on kriisikollete olukorra lahendamiseks vaja anda humanitaarabi.
This continues to affect tens of millions of people worldwide.
See mõjutab jätkuvalt kümneid miljoneid inimesi maailmas.
The relocation of people within countries and migration over national borders is alarming.
Inimeste ringipaiknemine riigi sees ja liikumine üle riigipiiride on murettekitav.
At the end of 2008, there were 10.5 million refugees in the world, in addition to 25 million people that have been relocated within their countries due to conflicts, persecution, or unsafe situations.
2008. aasta lõpuks oli maailmas 10,5 miljonit pagulast, lisaks on 25 miljonit isikut konfliktide, turvatunde puudumise ja tagakiusamise tulemusena ümberpaiknenud siseriiklikult.
Its goal is to bring together donors with the goal of strengthening the UN’s humanitarian aid policies and increasing financial support, as well as promoting OCHA’s role as the co-ordinator of the UN humanitarian aid system.
Selle eesmärk on tuua kokku doonorid, pidades silmas ÜRO humanitaarabi poliitika tõhustamist ja suuremat rahastamist, ning edendada OCHA juhtrolli ÜRO humanitaarabisüsteemi kooordinaatorina.
The press conference can be heard here: http://web-static.vm.ee/static/failid/020/2009-06-03originaal.mp3
Pressikonverentsi on võimalik kuulata: http://web-static.vm.ee/static/failid/020/2009-06-03originaal.mp3
Sudan continues to be classified by the UN as one of the world’s worst humanitarian catastrophe areas.
Sudaan on endiselt ÜRO poolt klassifitseeritud kui üks maailma suurimaid humanitaarkatastroofi piirkondi.
Foreign Minister Urmas Paet stated that as a result of the domestic conflict that has gone on for years in Sudan, a million people have lost their lives or been forced to leave their homes.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Sudaanis aastaid kestva sisekonflikti tulemusena elu kaotanud või kodudest lahkuma sunnitud miljonid inimesed.
“The goal of UNICEF’s activities is to help more than two million people in need,” stated Paet.
„UNICEFi tegevuse eesmärk on aidata enam kui kahte miljonit hädasolijat,“ lausus Paet.
According to the assessments of the UN and other international organisations, the situation in Sudan could become even more unstable as a result of the independence referendum scheduled for 9 January of next year and humanitarian needs there could grow exponentially.
ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide hinnangul võib Sudaani olukord muutuda seoses järgmisel aastal 9. jaanuaril toimuva iseseisvusreferendumiga veelgi ebastabiilsemaks ning sealsed humanitaarvajadused võivad kasvada hüppeliselt.
“In the past year, hundreds of thousand of Southern Sudanese refugees have started returning to their homes in response to an appeal by the government, and in light of the Southern Sudan independence referendum this number could increase even more,” said Paet.
„Viimase aasta jooksul on sajad tuhanded Lõuna-Sudaani pagulased hakanud valitsuse üleskutsel kodudesse tagasi pöörduma ning läheneva Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumi valguses võib see arv suureneda veelgi,“ sõnas Paet.
“In many regions of Sudan there is a tremendous need for humanitarian aid due to domestic conflicts and difficult natural conditions, especially in Southern Sudan and in Darfur in the western part of the country,” he added.
„Paljudes Sudaani regioonides on sisekonfliktist ja ka rasketest loodustingimustest põhjustatud humanitaarabi vajadused väga suured, eriti Lõuna-Sudaanis ja riigi lääneosas Darfuris,“ lisas ta.
The UN high commissioner for humanitarian affairs estimates that the amount of aid needed to respond to November’s appeal and in order to react to the worsening situation and emergency situations is 19.1 million euros in Southern Sudan, a total of 28.8 million euros for all of Sudan.
ÜRO humanitaarasjade ülemvolinik hindab käesoleva aasta novembrikuises üleskutses vajatava abi suuruseks tõenäoliselt halvenevale olukorrale reageerimiseks ja erakorralisteks tegevusteks 19,1 miljonit eurot Lõuna-Sudaanis, Sudaanis kokku 28,8 miljonit eurot.
The greatest need is for food aid and drinking water.
Kõige suurem on vajadus toiduabi ja joogivee järele.
The UN estimates that 4.3 million people are in need of food aid, which is nearly half of the population of Southern Sudan.
ÜRO hinnangul vajab toiduabi 4,3 miljonit inimest, mis on ligi pool Lõuna-Sudaani elanikkonnast.
Estonia has supported aid for the humanitarian situation in Sudan since 2004.
Eesti on toetanud humanitaarolukorra parandamist Sudaanis alates 2004. aastast.
Therefore the children in some families remain unvaccinated.
Pooled nõustusid, et nende tagasipöördumist koju tuleb toetada.