natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, the same measures are relevant almost 80 years later.
Sellegipoolest toimivad samad vahendid ka ligi 80 aastat hiljem.
We are protecting the interests of Estonian investors and entrepreneurs: last year we signed investment protection agreements with Belarus, Georgia, Morocco, and Vietnam, as well as agreements for the avoidance of double taxation with South Korea, Serbia, Israel, and the Isle of Man.
Kaitseme Eesti investorite ja ettevõtjate huve: mullu allkirjastasime investeeringute kaitse lepingud Georgia, Valgevene, Vietnami ja Marokoga ning topeltmaksustamise vältimise lepingud Lõuna-Korea, Serbia, Iisraeli ja Mani saarega.
At the same time, we have intensified our activities in the business diplomacy sphere.
Samuti oleme tõhustanud äridiplomaatia alast tegevust.
But what separates today’s foreign trade situation from that of the 30s is the fact that the principles of free trade, and the World Trade Organisation (WTO) as the warrantor of them, have evolved so much that the global economy functions on a level where the protectionist moods are mostly eliminated.
Mis aga eristab meie välismajanduse tänast seisukorda 30ndatest on see, et vabakaubanduse põhimõtted ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) nende tagajana on kujunenud protektsionistlikke meeleolusid maandavaks globaalse majanduse toimimise nurgakiviks.
It is being recognised more and more that there is no good or bad protectionism, but only one -- protectionism that restricts trade.
Järjest enam tunnistatakse, et ei ole head või halba protektsionismi, vaid on ainult üks - kaubandust piirav protektsionism.
And even if some measure that restricts free trade may seem to be a short-term victory, it would not be of medium- or long-term benefit for Estonia.
Ja isegi kui mõni vabakaubandust piirav meede võib tunduda lühiajalise võiduna, ei ole see Eestile kesk- ja pikaajalises perspektiivis kasulik.
Therefore, we belong to the supporters of free trade principles and we act in accordance with them in the European Union and, thereby, also in the WTO.
Seetõttu kuulume vaba kaubanduse toetajate ja eestkõnelejate hulka nii Euroopa Liidus kui seeläbi ka WTOs.
Estonia’s priority in the European Union is the establishment of trade relations with our neighbours, among them Russia.
Euroopa Liidus on Eesti prioriteet toimivate kaubandussuhete loomine meie lähimate naabrite, sealhulgas Venemaaga.
Vis-à-vis Russia’s protectionist measures, we continue to believe that it is essential that Russia join the WTO.
Seistes silmitsi Venemaa-poolsete protektsionistlike meetmetega, peame endiselt oluliseks Venemaa liitumist WTOga.
In the context of Estonian and Russian relations, we are celebrating on 14 February – Valentine’s Day -- a significant anniversary: 90 years since the establishment of diplomatic relations between our countries.
Eesti ja Venemaa suhete kontekstis tähistame 14. veebruaril – sõbrapäeval – ümmargust tähtpäeva – 90 aasta möödumist diplomaatiliste suhete sõlmimisest.
But the relations of neighbouring states do not consist of just diplomatic communications.
Ent naaberriikide vahelised suhted ei seisne vaid diplomaatilises läbikäimises.
Everyone who has walked along the streets of Tallinn’s Old Town this winter or seen the length of the Moscow trains in the Baltic Railway Station has had the opportunity to be persuaded that the term “relations with Russia” encompasses many diverse facets.
Kõigil, kes on sel talvel Tallinna vanalinnas jalutanud või Balti jaamas seisvate Moskva rongide pikkust silmitsenud, on olnud võimalus veenduda, et mõiste „suhted Venemaaga“ kätkeb väga erinevaid tahke.
And the increasing tourist trade and cultural relations are just a part of our developing cooperation.
Seejuures on hoogustunud turismivahetus ja kultuurisuhted vaid osa arenevast koostööst.
In 2008 Russian tourists became interested in Estonia again and the number of accommodations increased by half, and last year this trend continued, with a record number of Russians spent the holidays in Estonia.
Kui 2008. aastal taastus Venemaa turistide huvi Eesti vastu ning majutuste arv kasvas poole võrra, siis mullu see tendents jätkus ning aastavahetuse veetis Eestimaal rekordiline arv Vene turiste.
Tourism has, no doubt, been spurred by the launching of the Tallinn-St. Petersburg direct flight last summer.
Turismi on kindlasti hoogustanud Tallinna-Peterburi lennuliini avamine möödunud suvel.
There is also the fact that Estonia has dropped the visa invitation requirement and adopted the objective of issuing long-term multi-entry visas to third country travellers.
Samuti asjaolu, et Eesti kaotas viisakutse nõude ning on võtnud eesmärgi väljastada kolmandate riikide reisijatele mitmekordseid pikaajalisi viisasid.
Due to complicated economic conditions, bilateral trade has declined, but Russia, with its close to 9% share, remains Estonia’s fourth largest trading partner.
Tingituna keerulistest majandusoludest on vastastikune kaubavahetus küll vähenenud, kuid Venemaa on ligi 9%-lise osakaaluga Eesti suuruselt neljas kaubanduspartner.
In the course of the last year and a half, we have, time and again, had to answer the question: what have we done to protect and promote Estonian economic interests during the economic crisis?
Viimase pooleteise aasta jooksul oleme ikka ja jälle pidanud vastama küsimusele: mida oleme Eesti majandushuvide kaitsmisel ja edendamisel majanduskriisi oludes ära teinud?
I believe that we have been able to offer more state support for solving the problems of Estonian businesses.
Usun, et oleme suutnud pakkuda enam riigipoolset tuge lahendamaks Eesti ettevõtete probleeme.
Our representations abroad have been very active in this sphere.
Seejuures on aktiivselt tegutsenud meie välisesindused.
All in all, the Foreign Ministry has helped Estonia to recover from the economic recession with various business diplomacy activities.
Kokkuvõttes on Välisministeerium Eesti majanduslangusest väljatulekule kaasa aidanud arvukate äridiplomaatia tegevuste abil.
We also took various steps to improve internal coordination in promoting foreign trade.
Astusime ka mitmeid samme riigisisese koordineerimise parandamiseks välismajanduse edendamisel.
For instance, a cooperation agreement was concluded between Enterprise Estonia, the Foreign Ministry, and the Ministry of Economic Affairs and Communications.
Näiteks sõlmisime Ettevõtluse Arendamise Sihtasustuse (EAS), Välisministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vahelise koostöölepingu.
Keeping in mind the global changes that have taken place in the world economy, we have begun to increase our activity and presence in Asia and the Middle East.
Maailmamajanduses toimunud globaalseid muutusi silmas pidades oleme asunud suurendama oma aktiivsust ja kohalolekut Aasia ning Lähis-Ida suunal.
In addition to this, we plan to open an Estonian Consulate this upcoming spring in Shanghai during the EXPO and to appoint honorary consuls in South Korea, Hong Kong, and Syria (Damascus).
Lisaks on kavas ametisse nimetada aukonsulid Süürias, Lõuna-Koreas ja Hongkongis ning avada Shanghais toimuva maailmanäituse ajal sealne Eesti konsulaat.
Asia, as well as the Middle East, will be shifting more and more into our foreign policy focus.
Aasia ja Lähis-Ida nihkuvad lähiaastatel üha enam meie välispoliitika fookusesse.
In addition to developing bilateral economic and political relations, Estonia’s presence in these parts of the world will enable us to participate more actively in the formulation of the EU’s Common Foreign and Security Policy.
Kahepoolsete majandus- ja poliitiliste suhete arendamise kõrval võimaldab Eesti kohalolek aktiivsemalt osaleda ka Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kujundamisel.
One of today’s greatest challenges for Baltic cooperation is the fulfilling of our international commitments in such a manner that it will not put regional security or our international trustworthiness in doubt.
Üks tänase päeva suuremaid väljakutseid Balti koostööle on meie rahvusvaheliste kohustuste täitmine sellises ulatuses, mis ei pärsiks piirkonna julgeolekut ega rahvusvahelist usaldusväärsust.
Practical cooperation with Latvia and Lithuania is essential not only in connection with foreign and security matters and recovering from the economic recession, but also with the establishment of the Nordic-Baltic energy market and the launching of energy projects that are essential for the entire region, not to mention with the improvement of the health of the Baltic Sea.
Kuid praktiline koostöö Läti ja Leeduga on oluline mitte ainult välis- ja julgeolekuküsimustes ning majanduslangusest väljatulekul, vaid ka Põhja-Balti energiaturu loomisel ja regiooni jaoks oluliste energiaprojektide elluviimisel nagu ka Läänemere keskkonnaseisundi parandamisel
The Baltic Sea is one of the most unique, but also one of the most polluted seas in the world.
Läänemeri on üks unikaalsemaid ja samas ka saastatumaid meresid maailmas.
Therefore we regard the implementation of the commitments adopted yesterday at the Baltic Sea Summit in Helsinki as essential.
Seetõttu peame oluliseks eilsel Läänemere tippkohtumisel võetud kohustuste elluviimist.
Likewise, Estonia is paying serious attention to the establishment of the Nord Stream gas pipeline, since its border-crossing environmental effects will impact all the countries in the region.
Samuti on Eesti tõsise tähelepanu all Nord Streami gaasijuhtme rajamine, sest gaasijuhtme piireületavad keskkonnamõjud puudutavad kõiki piirkonna riike.
Dear Listerners,
Head kuulajad!
Although our parliament has not had to attract attention by holding underwater sessions, we fully realise that climate change is affecting all of us equally.
Ja kuigi meie parlament ei ole pidanud tähelepanu tõmbamiseks pidama veealuseid istungeid, oleme adunud, et kliimamuutus puudutab võrdselt meid kõiki.
It is clear that the world needs an ambitious and legally binding protocol with which all nations, except for the poorest, will commit themselves to the fight against climate change.
On selge, et maailm vajab ambitsioonikat ja juriidiliselt siduvat lepet, millega kliimamuutusega võitlemise kohustuse võtaksid kõik riigid, välja arvatud ehk kõige vaesemad.
Estonia has by now fulfilled and even surpassed the Kyoto Protocol objectives for reducing carbon dioxide emissions.
Eesti on praeguseks täitnud ja ka ületanud Kyoto kokkuleppe järgse süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgi.
At the same time, we have to keep in mind that in promoting a green economy, including the cleaner production of energy and the use of sustainable energy sources, we still have several generations’ worth of work ahead of us.
Samas peame silmas pidama, et rohelise majanduse, sealhulgas puhtama energiatootmise ning taastuvenergiaallikate kasutuselevõtu edendamisel on meil ees veel mitme põlvkonna jagu tööd.
In a broader context, we have to avoid the reduction of greenhouse gas emissions by just transferring polluting production to third countries, and this also in the case in producing electricity.
Laiemas kontekstis peame vältima kasvuhoonegaaside emissioonide vähendamise saavutamist saastava tootmise üleviimise teel kolmandatesse riikidesse ja seda ka elektritootmise puhul.
Therefore it is necessary for the European Union to clearly regulate the import of electricity from outside of the European economic area so as to ensure the equal treatment of all parties in the market and the achievement of the climate objectives.
Seetõttu on vajalik, et Euroopa Liit selgelt reguleeriks elektri importi väljastpoolt Euroopa majanduspiirkonda, tagamaks turuosaliste võrdne kohtlemine ja kliimaeesmärkide saavutamine.
In addition to the environmental aspects, the diversification of energy sources is also essential from a security point of view, since it would reduce our dependence upon large-scale energy suppliers located outside of the European Union.
Lisaks keskkonnaaspektile on energiaallikate mitmekesistamine oluline ka julgeoleku seisukohast, kuna vähendab meie sõltuvust väljaspool Euroopa Liitu asuvatest suurtarnijatest.
One measure in this sphere would be the Southern Corridor Concept, which, if implemented, would start supplying the European Union with more gas than ever before from the Caspian region, Central Asia, and the Middle East, independent of current major suppliers.
Üks vahend siinjuures on lõunakoridori kontseptsioon, mis teostumise korral hakkab Euroopa Liitu senisest enam varustama gaasitarnetega Kaspia piirkonnast, Kesk-Aasiast ja Lähis-Idast, ja seda suurtarnijatest sõltumatult.
Energy security is a strategic issue not only for Estonia or the European Union, but also for our Eastern Partners.
Energiajulgeolek ei ole strateegiline küsimus mitte ainult Eesti või Euroopa Liidu, vaid ka meie idapartnerite jaoks.
Estonia’s contribution to the improvement of the environment and the energy security of our Eastern Partners is reflected by the fact that we have joined the Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership.
Eesti panusest idapartnerite keskkonna ja energiajulgeoleku parandamisse räägib meie ühinemine Ida-Euroopa energiaefektiivsuse ja keskkonnainitsiatiiviga.
Right now the Nordic and Baltic states, the European Commission, the United States, Poland, and Ukraine are participating in this initiative.
Algatuses osalevad praegu Põhjala ja Balti riigid, Euroopa Komisjon, USA, Poola ja Ukraina.
There are plans for including all Eastern Partners in the future.
Edaspidi on kavas hõlmata kõik idapartnerid.
Development cooperation is one of those spheres that has, in the course of the last ten years, gradually increased in importance in Estonia’s foreign policy.
Arengukoostöö on üks neid valdkondi, mille osakaal Eesti välispoliitikas on viimase kümne aasta jooksul järk-järgult kasvanud.
Estonia which in 1998 implemented the first development cooperation project, has by today become a donor who has supported the development of Georgia, Moldova, Ukraine, and Afghanistan, as well as other countries.
1998. aastal esimese arengukoostöö projekti ellu viinud Eestist on tänaseks saanud doonor, kes on aidanud kaasa Georgia, Moldova, Ukraina, Afganistani, aga ka teiste riikide arengule.
Last year, within the framework of the UN, we headed the humanitarian aid segment of the Economic and Social Council (ECOSOC), and the Estonian ambassador to the UN was elected to co-direct the UN development cooperation system reform.
ÜRO raames juhtisime möödunud aastal majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC) humanitaarabi segmenti ning Eesti suursaadik ÜRO juures valiti ÜRO arenguabi süsteemi reformi kaasjuhiks.
Under the direction of the UN under-secretary-general for Humanitarian Affairs, we carried out in Tallinn a seminar for Eastern European states, for the purpose of explaining the implementation of the principles of international humanitarian aid.
Samuti viisime ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri juhtimisel Tallinnas läbi Ida-Euroopa riikidele mõeldud seminari, kus selgitati rahvusvahelise humanitaarabi printsiipide rakendamist.
Likewise, we have an opportunity to prove our trustworthiness in humanitarian aid matters by co-chairing along with Ireland the Good Humanitarian Donorship group.
Samuti on meil võimalus oma usaldusväärsust humanitaarabiasjades kindlustada rahvusvahelise hea humanitaardoonorluse grupi kaaseesistujana koos Iirimaaga.
This co-chairing will last until July, and Estonia is the first one of the so-called emerging donors who has been given this responsibility.
Eesistumine kestab käesoleva aasta juulini ning Eesti on esimene nn uutest doonoritest, kellele see vastutus on antud.
The recent earthquake in Haiti and several other natural disasters, have reminded us with their severity that the number of people who need humanitarian aid to survive is constantly increasing.
Hiljutine maavärin Haitil ja mitmed teised looduskatastroofid meenutavad täie tõsidusega, et inimeste hulk, kes vajavad ellujäämiseks humanitaarabi, suureneb pidevalt.
Estonia has thus far aided Haiti with nearly 5.5 million EEK and has dispatched a logistics team and other experts, as well as equipment.
Eesti on Haitit praeguseks abistanud ligi 5,5 mln krooniga ning läkitanud kohapeale logistikameeskonna ja teisi eksperte ning varustust.
Estonia has begun to increase its general activity within the framework of the UN in matters where we have the opportunity to make a contribution.
Me olem asunud suurendama oma üldist aktiivsust ÜRO raames küsimustes, kus meil on võimalus omaltpoolt panustada.
A gratifying achievement last year was the fact that Estonia was chosen to be a member of the UNESCO World Heritage Committee.
Rõõmustav saavutus möödunud aastal oli Eesti valimine ÜRO maailmapärandi komitee liikmeks.
We have begun a campaign to become a member of the UN Human Rights Council in 2012-2015, and we have the objective of becoming a candidate for the UNICEF Council, as well as the Women’s Status Commission.
Oleme alustanud kampaaniat saamaks ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks aastail 2012-2015 ning eesmärk on kandideerida ka UNICEFi nõukokku ja naiste staatuse komisjoni.
This reflects the fact that Estonia appreciates the UN’s role in promoting human rights and also contributes to this endeavour.
See on ka tunnistuseks, et Eesti hindab ÜRO rolli inimõiguste edendajana ning aitab kaasa ka omalt poolt.
We have done this both as a member of ECOSOC and chairing the UN Development Fund for Women, as well as through different funds and programmes promoting the development, health, and education of women and girls.
Oleme seda teinud nii ECOSOCi liikmena, ÜRO naiste arengufondi eesistujana kui ka naiste ja tüdrukute arengut, tervist ja haridust edendavate fondide ja programmide kaudu.
The Nobel Peace Prize winner Martti Ahtisaari has stressed that perseverance is of primary importance in changing the role of women in conflicts: “Persistence in realising goals and relying on one’s moral compass and basic values are the means for changing the world -- or our immediate neighbourhood -- for the better.”
Nobeli rahupreemia laureaat Martti Ahtisaari on rõhutanud, et naiste rolli muutmiseks konfliktides on esmatähtis sihikindlus: „sihikindlus eesmärkide saavutamisel ning toetumine moraalsele kompassile ja põhiväärtustele on vahendid, mis muudavad maailma – või ka meie vahetut naabrust – paremuse poole.“
Thus, we regard the implementation of Security Council Resolution 1325, which was adopted 10 years ago, and in which the UN for the first time recognised women’s role in ensuring peace and security and turned attention to the disproportionate effects that conflicts have upon women, as being essential.
See on ka põhjus, miks peame oluliseks 10 aastat tagasi ÜROs vastu võetud resolutsiooni 1325 täitmist, milles ÜRO esmakordselt tunnustas naiste rolli rahu ja julgeoleku tagamisel ja rõhutas konfliktide ebaproportsionaalselt suurt mõju naistele.
Estonia’s size and our limited resources restrain the network of our foreign representations.
Eesti suurus ning sellest tulenev ressursside piiratus seab piirid nii meie välisesinduste arvule kui ka mehitatusele.
Therefore it is a priority for us to cooperate with other EU Member States in the field of reciprocal visa representation.
Seetõttu on meie jaoks oluline viisade väljastamise alane koostöö Euroopa Liidu liikmesriikidega.
All together, Estonia has concluded visa representation agreements with 11 sates for the issuing of visas to the citizens of 77 countries.
Kokku oleme sõlminud viisaesinduslepingud 11 riigiga ja seda viisade väljastamiseks 77 riigis.
On the basis of the aforementioned representation agreements, Estonia represents Netherlands and Finland in Pskov, and soon also in Poland; Finland in Minsk; and Slovenia in Sofia.
Eesti ise esindab Pihkvas Hollandit ja Soomet ning peatselt ka Poolat, Minskis samuti Soomet ning Sofias Sloveeniat.
Negotiations are being held with Sweden, Slovakia, and Switzerland.
Läbirääkimised on käimas veel Rootsi, Slovakkia ja Šveitsiga.
Last year, the network of our honorary consuls was increased by as many as 28 individuals representing Estonia’s interests in various parts of the world.
Meie aukonsulite võrgustik täienes mullu aga koguni 28 Eesti huve esindava inimesega maailma eri paigus.
So, by today, 125 honorary consuls are dealing with Estonian matters in 59 countries.
Praeguse seisuga ajavad Eesti asja 125 aukonsulit 59s riigis.
Honourable Riigikogu!
Hea Riigikogu!
This is a year of great expectations and preparations.
Tänavune aasta kulgeb suurte ootuste ja ettevalmistuste tähe all.
Participating in the formulation of NATO’s new Strategic Concept and hosting the NATO foreign ministers’ meeting, fulfilling the euro zone criteria, joining the OECD, forming the European Union’s external action service, and implementing the Baltic Sea Strategy -- all of this places greater responsibilities and commitments upon our foreign policy, but is also creating noticeably broader opportunities.
NATO strateegilise kontseptsiooni kujundamises osalemine, NATO välisministrite kohtumise läbiviimine, euroga ühinemise kriteeriumite täitmine, OECDga liitumine, Euroopa Liidu välisteenistuse moodustamine, Läänemere strateegia rakendamine - kõik see asetab meie välispoliitikale suurema vastutuse ja kohustused, kuid loob ka tunduvalt avaramad võimalused.
And may our guiding principle in this endeavour be the motto from the city gate of the Hanseatic city Lübeck: Concordia domi -- foris pax -- harmony at home, peace outside of it!
Olgu meile selle juures orientiiriks hansalinna Lübecki keskaegset linnaväravat ehtiv sentents: Concordia domi – foris pax – üksmeel kodus, rahu väljaspool seda!
I thank the Riigikogu for a good cooperation!
Tänan Riigikogu hea koostöö eest!
On Thursday, 29 September Foreign Minister Urmas Paet met with Moldovan Foreign Minister Andrei Stratan.
Neljapäeval, 29. septembril kohtus välisminister Urmas Paet Moldova välisministri Andrei Strataniga.
Moldovan Foreign Minister was on an official visit to Estonia as a member of the delegation accompanying Moldovan President Vladimir Voronin.
Moldova välisminister on Eestis ametlikul visiidil viibiva Moldova presidendi Vladimir Voronini delegatsiooni liikmena.
At the meeting several topics were discussed, including the relationship between the two countries, Estonia’s development co-operation plans directed at Moldova, the role of the EU in Moldova as well as the Transnistria issue.
Kohtumisel olid kõne all kahe riigi suhted, Eesti arengukoostöö plaanid Moldova suunal, Euroopa Liidu roll Moldovas ning Transnistria konfliktiga seonduv.
At the outset of the meeting the foreign ministers acknowledged that relations between the two countries are good and constructive, adding that recently they have notably enlivened.
Kohtumise algul tõdesid välisministrid, et kahe riigi suhted on head ja töised ning viimasel ajal märgatavalt elavnenud.
Speaking on the topic of Estonia’s plans concerning the development co-operation directed at Moldova, Foreign Minister Paet confirmed that Estonia is continuously prepared to share its experience of reform according to Moldova’s needs and for the next year a concrete action plan is being drafted taking into consideration the wishes and ideas forwarded by Moldova to Estonia.
Arutades Eesti arengukoostöö alaseid kavasid Moldova suunal kinnitas välisminister Paet, et Eesti on jätkuvalt valmis jagama oma reformikogemust vastavalt Moldova vajadustele ning järgmiseks aastaks on juba konkreetne tegevusplaan koostamisel, võttes arvesse Moldovalt Eestile edastatud soove ja ideid.
Moldavan Foreign Minister gave the Estonian side an overview of the present political situation in Moldova and noted that the representation of the European Commission in Chisinau will officially open next week in the course of the visit of the European Commissioner for External Relations Benita Ferrero-Waldner.
Moldova välisminister andis Eesti poolele ülevaate riigi sisepoliitilisest olukorrast ning märkis, et Euroopa Komisjoni esindus Chisinaus avatakse ametlikult järgmisel nädalal komisjoni välisasjade voliniku Benita Ferrero-Waldneri visiidi käigus.
"We are very glad that the representation of the commission will open in Moldova," Foreign Minister Paet underlined.
“Meil on hea meel, et komisjon oma esinduse kohapeal avab,” toonitas välisminister Paet.