natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the framework of the Membership Action Plan (MAP) for joining NATO, Estonia has adopted the Annual National Programme (ANP), which also includes the responsibility to inform the population of the process of joining NATO and to conduct regular public opinion polls.
NATOga liitumise tegevuskava (MAP - Membership Action Plan) raames on Eesti võtnud vastu iga-aastase riikliku tegevusprogrammi (ANP - Annual National Programme), kus on muuhulgas võetud ka kohustus teavitada Eesti elanikkonda NATOga liitumise protsessist ning korraldada regulaarseid avaliku arvamuse küsitlusi.
As ordered by the Estonian Defence Ministry, the polling company ES Turu-uuringute AS has carried out seven public opinion polls since January 2000, most recently in March 2002, centring on three main subjects:
Eesti kaitseministeeriumi tellimusel on ES Turu-uuringute AS alates 2000. aasta jaanuarist läbi viinud seitse avaliku arvamuse küsitlust, viimati märtsis 2002, mis keskendusid kolmele peamisele teemale:
attitudes towards joining NATO
suhtumine NATOga liitumisse,
attitudes towards Estonian national defence and personal readiness to participate in national defence
suhtumine Eesti riigi kaitsmisse ning valmisolek ise riigikaitses osaleda,
The attitudes in this matter had generally remained the same as last autumn: 53 percent of all those approached supported joining NATO, the figure among Estonian citizens being 60%.
Hoiakud selles küsimuses on üldiselt jäänud samale tasemele kui eelmisel sügisel: NATOga liitumist toetab 53 kõigist küsitletutest ning 60 protsenti Eesti Vabariigi kodanikest.
Among Estonian citizens of other ethnic background NATO had the support of 33 percent.
Mitte-eestlastest Eesti kodanike seas on NATO pooldajaid 33%.
As a positive development, the higher level of awareness among the population is a point of note.
Positiivse nihkena võib esile tuua informeerituse taseme paranemist.
The share of well- or rather well-informed increased by four percent in comparison with the poll in October, reaching 35 percent of all those polled.
Hästi või pigem hästi informeeritute osakaal on võrreldes oktoobriküsitlusega suurenenud nelja protsendi võrra, ulatudes 35%ni kõikidest küsitletutest.
According to this latest poll, 81 percent of those considering themselves well-informed supported joining NATO.
See annab ka tulemuse, kus end hästi informeerituks peetavate inimeste hulgas toetab NATOga liitumist 81%.
The support for joining NATO was also connected with the respondents´ views on the level of tensions in the world and the level of perceived threats to Estonia.
Toetus NATOga liitumisele on seotud ka vastaja arusaamadega maailmas valitseva olukorra pingelisusest ning Eesti ohustatusest
Most of the respondents (65%) were convinced that armed resistance must be put up in case of an attack, even when the hopes for success were minimal.
Enamik vastanutest (65%) on veendunud, et kallaletungi korral tuleb osutada relvastatud vastupanu ka siis, kui edulootused on väikesed.
66 percent of the respondents were ready to personally participate in defence activities -- this was seven percent more than in the poll held last October.
Isiklikult on valmis kaitsetegevuses osalema 66 protsenti vastanutest - seda on seitse protsenti rohkem kui oktoobris läbi viidud küsitluses.
Among Estonian men, the readiness to defend the country was expressed by 80 percent.
Eesti meeste hulgas väljendavad valmisolekut riiki kaitsta 80% küsitletutest.
If raising defence expenditures to 2 percent of the GDP had been a policy principle supported by two consecutive governments, then the views of those polled had also remained relatively stable on the matter.
Kui kaitsekulutuste tõstmine 2%ni SKPst on olnud kahe järjestikuse valitsuse programmiline põhimõte, siis on ka küsitluses osalenute seisukohad kaitsekulutuste suhtes püsinud suhteliselt stabiilsed.
On the basis of the poll results it can be stated that the majority of Estonia's population - 72 percent - had approved of raising defence expenditures or keeping them at the same level -- this figure was 69 percent last October.
Uuringute tulemusel võib öelda, et suurem osa Eesti elanikkonnast on kiitnud heaks kaitsekulutuste tõstmise või nende hoidmise praegusel tasemel - 72%, möödunud aasta oktoobris oli see 69%.
Lowering the defence expenditures was considered necessary by only 13 percent of those polled, which was two percent less than in the previous poll.
Kaitsekulutuste vähendamist on pidanud vajalikuks vaid 13% küsitluses osalenutest, mis on kaks protsenti vähem kui eelmise küsitluse ajal.
According to the data of the latest poll, the credibility of the Defence Forces remained stable -- they are trusted by 68 percent of the respondents, while among ethnic Estonians the share is 74 percent.
Viimase küsitluse andemetel on stabiilne ka kaitsejõudude usaldusväärsus - neid usaldab 68% vastanutest, sealhulgas 74% eestlastest.
The aim of the forum, which took place for the second time, is to share the experience of exporting goods or services to Africa.
Teist korda toimunud foorumi eesmärk oli jagada ettevõtjatele kogemusi teenuste või kaupade eksportimisel Aafrikasse.
Entrepreneurs that spoke at the Forum pointed out that it is important to find a local partner to start an enterprise in Africa.
Sõna võtnud ettevõtjad tõid välja, et Aafrikas ettevõtlusega alustades on oluline leida endale kohalik partner.
According to Undersecretary for Economic and Development Affairs, Väino Reinart, the economy of Africa grows with its population.
Välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsleri Väino Reinarti sõnul kasvab koos Aafrika rahvastikuga ka sealne majandus.
“Available workforce creates economic opportunities for Estonian entrepreneurs that have not been used in Africa before.
„Vabad töökäed loovad Eesti ettevõtjatele majanduslikke võimalusi, mida pole Aafrikas veel kasutatud.
For example, Estonian entrepreneurs can introduce different innovations and e-solutions that have already proved successful at home,” Reinart said.
Näiteks saab Eesti ettevõtja tutvustada juba kodumaal edu näinud erinevaid innovatsiooni ja e-lahendusi,“ ütles Reinart.
“In addition, we are going to visit Kenya with entrepreneurs in the near future to make contacts and get acquainted with the local economic potential,” Undersecretary added.
„Lisaks oleme lähitulevikus ettevõtjatega külastamas Keeniat, et luua kontakte ja tutvuda sealse majandusliku potentsiaaliga,“ lisas asekantsler.
“Africa Forum is an excellent opportunity for entrepreneurs to learn from people already active in Africa - listen to their experience, ask questions straight from the source, avoid mistakes and get ready for things unexpected,” Director General of the Chamber of Commerce and Industry Mait Palts said.
„Aafrika foorum on ettevõtjatele suurepärane võimalus õppida juba Aafrika suunal tegutsevatelt inimestelt – kuulda nende kogemusi, küsida otse allikast, vältida vigu ja olla valmis ootamatusteks,“ ütles kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts.
“We believe that huge part of this has been achieved thanks to our continuous work on introducing a continent and its opportunities that have so far made a large number of entrepreneurs hesitant, and this has given many entrepreneurs an impulse and courage to enter the African business world.
„Usume, et suur osa sellest on saavutatud just tänu meie järjepidevale tööle, seda senini paljude jaoks kahtlusi tekitavat mandrit ja selle võimalusi tutvustades, mis on andnud paljudele siiski tõuke ja julguse tee Aafrika ärimaastikule ette võtta.
Young population, fast-growing middle class, high national ambitions and investments supporting economic development have made the region attractive to many,” Palts said.
Noor elanikkond, kiiresti kasvav keskklass, kõrged riiklikud ambitsioonid ning majandusarengut toetavad investeeringud muudavad piirkonna paljudele väga atraktiivseks,“ sõnas Palts.
Entrepreneurs from Africa and Estonia also had an opportunity to speak.
Foorumil said sõna ka Aafrika riikide ning Eesti ettevõtjad.
Africa Forum was organised as part of a development cooperation project.
Aafrika foorum toimus arengukoostöö projekti raames.
The project was financed from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid fund.
Projekti rahastas välisministeerium arengu- ja humanitaarabi vahenditest.
Photos: https://flic.kr/s/aHskFWMMPg
Fotod: https://flic.kr/s/aHskFWMMPg
In accordance with an agreement between Estonia and Turkey, Estonian citizens will be able to travel to Turkey visa-free starting from the middle of July.
Eesti ja Türgi kokkuleppe kohaselt saavad Eesti kodanikud reisida Türki viisavabalt alates juuli keskpaigast.
Foreign Minister Urmas Paet noted that Turkey’s popularity among Estonians is increasing with each year.
Välisminister Urmas Paet märkis, et Türgi populaarsus eestlaste seas kasvab aasta-aastalt.
“Considering the great number of charter planes flying from Estonia to Turkey, one can assume that Turkey is currently one of Estonians’ favourite destinations,” Paet said.
"Arvestades Eestist Türki lendavate tšarterlendude suurt arvu võib eeldada, et ka tänavu on Türgi üks eestlaste lemmikkohti," lausus Paet.
In 2006, the number of Estonians who went to Turkey on vacation was 16,000, and last year the sum was 25,000.
2006. aastal sõitis Eestist Türki puhkama 16 000 ning möödunud aastal juba 25 000 inimest.
Turkish Foreign Minister Ali Babacan confirmed that at the moment Turkey still needs to complete some legal procedures necessary for visa freedom, and that beginning in mid-July, Estonian citizens will no longer need visas to travel to Turkey.
Türgi välisminister Ali Babacan kinnitas, et hetkel on Türgil jäänud lõpetada veel viisavabaduse kehtestamiseks vajalikud õiguslikud protseduurid ning alates juuli keskpaigast ei vaja Eesti kodanikud Türki sõitmisel viisat.
The foreign ministers also discussed Turkey’s accession negotiations with the European Union, and Paet expressed his pleasure over the fact that next week, two new chapters of negotiations would begin.
Välisministrid arutasid veel Türgi liitumisläbirääkimisi Euroopa Liiduga ning Paet avaldas heameelt, et järgmisel nädalal avatakse kaks uut läbirääkimiste peatükki.
“Turkey needs to be given a fair chance in negotiations, and we hope that reforms in Turkey will continue at the same pace,” Paet emphasised.
„Türgil peab olema aus võimalus läbirääkimisteks ja loodame, et reformid Türgis jätkuvad tempokalt,” toonitas Paet.
State Secretaries and Secretaries-General in the Ministries of Foreign Affairs of the EU Member States on a visit in Estonia, were introduced the plans and organisation of the Estonian Presidency of the Council of the European Union at today’s seminar at the Tallinn Creative Hub / Kultuurikatel.
Eestis visiidil viibivad Euroopa Liidu liikmesriikide välisministeeriumide kantslerid tutvusid tänasel seminaril Kultuurikatlas nii Eesti EL Nõukogu eesistumise sisuliste plaanide kui korralduskavadega.
The Secretaries-General also discuss the Eastern Partnership and activities for the next six months.
Kantsleritel olid kõne all ka idapartnerlus ja järgmisel poolaastal kavandatavad sellealased tegevused.
According to the Secretary-General of the Ministry of Foreign Affairs Rainer Saks, Estonia would like to ensure during its Presidency, that the Eastern Partnership is and will remain in the heart of the EU external policy.
Välisministeeriumi kantsleri Rainer Saksa sõnul soovib Eesti oma eesistumise ajal aidata kaasa sellele, et idapartnerlus on ja jääb Euroopa Liidu välispoliitika keskmesse.
“Our goal is to support the reforms of the eastern partners in developing democracy and functional economic environment and in ensuring their security.
„Meie eesmärk on toetada idapartnerite reforme demokraatia ning toimiva majanduskeskkonna arendamisel ja julgeoleku kindlustamisel.
The Eastern Partnership Summit will take place in Brussels on 24 November and a number of events connected to the Eastern Partnership will be organised in Estonia alongside the Summit, e.g. an e-Partnership conference and a business forum,” Saks said.
24.novembril on Brüsselis idapartnerluse tippkohtumine ja selle kõrval on ka Eestis mitu idapartnerlusega seotud üritust, nagu e-partnerluse konverents ja ärifoorum,“ ütles Saks.
“Abolishing the visa requirement will give an even stronger impetus to the development of economic and cultural relations as well as tourism,” Paet asserted.
“Saime selge signaali, et Brasiilia välisministeeriumis ja parlamendis ei ole selleks takistusi.”
Brazil is Estonia’s most important trade partner among Latin American countries.
Poliitiliste konsultatsioonide raames arutati ka kahepoolsete suhete tihendamist.
“Brazil also plays an important role in the greater international picture,” Paet added.
Lepiti kokku Brasiilia äridelegatsiooni visiidi osas veel selle aasta kevadel.
Paet and Amorim also discussed the situation in the Middle East and matters related to the Iran nuclear issue.
Visiidi raames toimusid kohtumised ka Sao Paolo osariigi kaubanduskoja juhtidega ja Sao Paolo osariigi turismiministeeriumi juhtkonnaga.
Estonia condemns all forms of terrorism and considers it a serious threat to peace and stability.
Eesti mõistab hukka terrorismi ükskõik millises selle vormis ja käsitleb seda tõsise ohuna rahule ja stabiilsusele maailmas.
Estonia stands ready to co-operate in the fight against terrorism in any possible way.
Eesti Vabariik rõhutab oma valmisolekut igakülgseks koostööks terrorismi vastu võitlemisel.
The Estonian Ministry of Foreign Affairs expresses regret that the Government of the Russian Federation does not plan to present the Estonian-Russian Border Treaties to the Russian Duma for ratification.
Eesti Vabariigi Välisministeerium avaldab kahetsust, et Vene Föderatsiooni Valitsus ei kavatse esitada Eesti-Vene piirilepinguid parlamendile ratifitseerimiseks.
This belief was very clearly reiterated by the Estonian Foreign Minister in his speech to the Riigikogu on 20 June.
Seda lähenemist kinnitas veelkord väga selgelt oma 20. juuni Riigikogu esinemises Eesti välisminister.
At his meeting in Helsinki today with Finnish Foreign Minister Erkki Tuomioja, Foreign Minister Urmas Paet said that by working together, Estonia and Finland can increase their countries’ representation and also cut costs.
Välisminister Urmas Paet ütles tänasel kohtumisel Helsingis Soome välisministri Erkki Tuomiojaga, et Eesti ja Soome ühistegevustega saab mõlema riigi esindatust tõhustada ning kulusid kokku hoida.
“A good example of this is the exchange programme for Estonian and Finnish diplomats.
„Hea näide sellest on Eesti ja Soome diplomaatide vahetusprogramm.
Next we will be welcoming a Finnish diplomat to our embassy in Georgia; last year an Estonian diplomat worked at the Finnish Embassy in Zambia,” said Paet.
Järgmiseks ootame Soome diplomaati tööle meie saatkonda Georgias, eelmisel aastal töötas Eesti diplomaat Soome saatkonnas Sambias,“ ütles Paet.
“In addition, joint Estonian-Finnish visits with business delegations provide good opportunities for introducing the region and developing trade relations.
„Samuti pakuvad häid võimalusi piirkonna tutvustamiseks ja kaubandussuhete arendamiseks Eesti-Soome ühisvisiidid koos äridelegatsioonidega.
One good example is the recent joint visit to Indonesia,” he added.
Hea näide sellest on hiljutine ühisvisiit Indoneesiasse,“ lisas ta.
Paet stated that two new Estonian honorary consuls will begin working in Finland in 2012 – in Rovaniemi and Kuopio – which will bring the total number of honorary consuls to eight.
Paeti sõnul alustavad 2012. aastal Soomes tööd ka kaks uut Eesti aukonsulaati – Rovaniemis ja Kuopios, mis suurendab aukonsulaatide arvu kaheksani.
“Addressing the needs of Estonian and Finnish citizens is made much easier by the legal aid agreement concluded last year, which allows for documents from both countries’ population registers to be recognised without an apostille,” he added.
„Eesti ja Soome kodanike asjaajamist lihtsustab oluliselt eelmisel aastal sõlmitud õigusabileping, mis võimaldab rahvastikuregistri dokumentide vastastikust tunnustamist ilma lisakinnituseta,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet said that Estonia is also interested in carrying out joint development co-operation projects with Finland, for example in Afghanistan.
Välisminister Paeti sõnul on Eesti huvitatud Soomega ka ühiste arengukoostööprojektide elluviimisest, näiteks Afganistanis.
“Estonia will continue to help with the construction of Afghanistan using development co-operation and humanitarian aid resources, and joint projects with Finland would make this aid even more effective,” said Paet.
„Eesti jätkab Afganistani ülesehitusele kaasaaitamist arengukoostöö- ja humanitaarabivahenditega ning ühised projektid Soomega tõhustaksid seda veelgi,“ ütles Paet.
“Potential co-operation projects could be related to increasing women’s rights or business training for young people,” he added.
„Võimalikud koostööprojektid võiksid olla seotud naiste õiguste suurendamise ning noortele suunatud ettevõtluskoolitustega,“ lisas ta.
Paet said that co-operation with Finland could also be intensified in the cyber defence field.
Paeti sõnul saab Soomega tihendada koostööd ka küberkaitsevaldkonnas.
During their meeting, Paet gave Tuomioja an overview of developments in connection with the construction of Rail Baltic.
Paet andis kohtumisel Tuomiojaga ülevaate ka Rail Balticu ehitusega seotud arengutest.
“Decisions have been made regarding the route and administrative structure, now Estonia, Latvia and Lithuania must co-ordinate starting the thematic plan, which will provide the basis for technical projects,” said Paet.
„Otsused trassi ja juhtimisstruktuuride osas on tehtud, järgmiseks tuleb Eestil, Lätil ja Leedul koordineeritult alustada teemaplaneeringutega, mis on aluseks tehnilistele projektidele,“ ütles Paet.
“Intense preparatory work will help us to use the European Union funds as efficiently as possible,” he added.
„Intensiivsed ettevalmistustööd aitaksid võimalikult tõhusalt kasutada Euroopa Liidu eelarvevahendeid,“ lisas ta.
Foreign ministers Paet and Tuomioja also spoke about the situations in Iran and Syria as well as developments in Russia.
Välisministrid Paet ja Tuomioja rääkisid kohtumisel ka olukorrast Iraanis ja Süürias ning arengutest Venemaal.
SOPKESPERSON’S OFFICE
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
Within the framework of the celebration of the 90th anniversary of the Estonian Republic, the Estonian Embassy in Turkey organised a tree-planting day in Hansoglan, near Ankara, on 29 April.
Eesti Vabariigi 90 aastapäeva raames korraldas Eesti saatkond Türgis 29. aprillil Ankara lähedal Hasanoglanis metsaistutuspäeva.
The event took place with the co-operation of the Turkish Ministry of the Environment.
Üritus toimus koostöös Türgi keskkonnaministeeriumiga.
Estonian Ambassador to Turkey Märt Volmer emphasised in his speech that Estonia is a green nation, with half of its area covered in forests.
Eesti suursaadik Türgis Märt Volmer rõhutas oma sõnavõtus, et Eesti on roheline riik ning üle poole riigi territooriumist on kaetud metsaga.
“Forests are our greatest richness, and the forest has a well-defined position in our culture and history.
„Metsad on meie kõige suurem rikkus ning metsal on kindel koht meie kultuuris ja ajaloos.
With this tree-planting event, we would like to bring a little bit of Estonia and the Estonian way of thinking to Turkey,” said the Estonian ambassador.
Metsaistutusega soovime tuua väikese osa Eestist ja eesti mõttelaadist ka Türgisse,” sõnas Eesti suursaadik.
In honour of the 90th anniversary of the Republic of Estonia, representatives have planted over 2000 trees in Argentina, Saudi Arabia, Russia, Mexico, Latvia, Turkey, Iraq, and other nations.
EV 90 aastapäeva auks istutasid Argentiina, Saudi Araabia, Venemaa, Mehhiko, Läti, Türgi, Iraagi ja teiste riikide esindajad kokku üle 2000 puu.
See photos: http://www.flickr.com/photos/16941867@N06/
Vaata pilte: http://www.flickr.com/photos/16941867@N06/
Estonian Embassy official
Eesti saatkonna lauaülem
We condemn the announcement by the so-called Donetsk and Luhansk People’s Republics to hold “elections” on 11 November.
Mõistame hukka niinimetatud Donetski ja Luganski Rahvavabariikide teadaande „valimiste“ korraldamiste kohta 11. novembril.
The Minsk agreements provide for local elections to be held in accordance with Ukrainian law and OSCE standards.
Minski kokkulepped näevad ette kohalike valimiste korraldamise Ukraina seaduste kohaselt, vastavuses OSCE standarditega.
Thus, the holding and the results of these “elections” are to be considered null and void.
Seetõttu tuleb väljakuulutatud „valimiste“ korraldamist ja tulemusi pidada õigustühiseks.
We call on Russia to start fulfilling its Minsk commitments, stop hostilities and withdraw its armed formations from eastern Ukraine.
Kutsume Venemaad üles Minski kokkuleppeid täitma, lõpetama vaenutegevust ja viima oma relvarühmitused Ida-Ukrainast välja.
Russia should do everything possible to cancel the announced “elections” in parts of eastern Ukraine under its control.
Venemaa peaks tegema kõik endast oleneva, et jääksid toimumata väljakuulutatud „valimised“ tema kontrolli all olevates Ida-Ukraina osades.
Estonia supports the efforts of France and Germany in the Normandy format to advance implementation of the Minsk agreements and find a peaceful solution to the conflict.
Eesti toetab Prantsusmaa ja Saksamaa jõupingutusi Normandia formaadis, mille eesmärk on edendada Minski kokkulepete rakendamist ja leida konfliktile rahumeelne lahendus.
We reiterate our strong support for the independence, sovereignty and territorial integrity of Ukraine within its internationally recognised borders.
Rõhutame oma tugevat toetust Ukraina iseseisvusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides.
In the framework of the European Neighbourhood Policy, Estonia and Moldova have become good neighbours and partners in cooperation.
Arengukoostöö on saanud Euroopa Liidu välispoliitika lahutamatuks ja mahult järjest kasvavaks osaks.
As I see it, Moldova’s current economic situation, with Russia having closed its market to an important Moldovan export article – wine – is similar to the situation Estonia experienced more than a decade ago when Russia levied double tariffs unilaterally against Estonia.
Selle kõige vahetum tulemus on Venemaa poolt Eesti päritoluga toodete suhtes rakendatud kahekordsete tollitariifide likvideerimine Eesti ja Venemaa kaubavahetuses.
The activity of the mission and, more specifically, the adherence in practice to the Ukrainian-Moldovan customs agreement, means the application of European standards in the field of border control and customs.
Eesti välispoliitiline tegevus oma julgeoleku kindlustamisel tugineb piltlikult väljendades neljale üksteist täiendavale sambale.
Estonia is deeply concerned and disturbed by the reported use of chemical nerve agent in the United Kingdom on March 4 that has severely poisoned Sergei and Yulia Skripal and endangered the lives of hundreds of others.
Eesti on sügavalt mures ja häiritud sellest, et 4. märtsil kasutati Ühendkuningriigis keemiarelva, mis tekitas ohtliku mürgistuse Sergei ja Julia Skripalil ning seadis ohtu sadu inimelusid.
The Salisbury attack was the first use of a chemical weapon in Europe since World War II.
Salisbury rünnak oli esimene keemiarelva kasutamine Euroopas alates Teisest maailmasõjast.
We are shocked that we may still be confronted with the use of such weapons in Europe.
Oleme šokeeritud, et isegi tänapäeval võime Euroopas seista silmitsi selliste relvade kasutamisega.
This attack is a brutal violation of international law and order and demonstrates complete disregard for human life and suffering.
Tegemist on rahvusvahelise õiguse ja korra jõhkra rikkumisega, mis näitab inimeste elude ja kannatuste täielikku eiramist.
We offer our utmost support to our ally and friend the UK in its efforts to resolve the issue.
Avaldame Ühendkuningriigile, oma liitlase ja sõbrale, täielikku toetust selle juhtumi lahendamisel.
Migration is a global challenge and requires that countries respond and propose solutions jointly.
Välisminister Sven Mikser kohtub täna Riigikogu väliskomisjoniga.