natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sending the first aid kits is part of the development co-operation project that has the goal of launching first aid training for adults in Helmand Province.
Esmaabipakkide saatmine on osa arengukoostööprojektist, mille eesmärk on käivitada täiskasvanute esmaabikoolitus Helmandi provintsis.
Foreign Minister Urmas Paet said that the first aid kits will be distributed to women in Helmand after they have completed their first aid training.
Välisminister Urmas Paeti sõnul jaotatakse esmaabipakid Helmandi provintsi naistele pärast esmaabi kursuse läbimist.
Foreign Minister Paet stated that it is important to give attention to the capability of local residents to care for their own health and the health of their families.
Välisminister Paeti sõnul on tähtis pöörata tähelepanu kohalike elanike suutlikkusele iseenda ja oma pere tervise eest hoolitseda.
“Many health problems that are widespread in developing nations can be lessened or prevented entirely by basic practices that are commonplace for us, like washing hands and cleaning wounds,” said Paet.
„Mitmeid arenguriikides väga levinud tervisehädasid on võimalik leevendada või sootuks ära hoida meile nii elementaarsete harjumustega nagu kätepesu või haava puhastamine,“ ütles Paet.
“Establishing a first aid training network aimed primarily towards women will help to increase the health-related knowledge of the population and also include women more in community life,” he added.
„Eelkõige naistele mõeldud esmaabialase koolitusvõrgustiku rajamine aitab tõsta elanikkonna tervishoiualast teadlikkust ning kaasata naisi ühtlasi rohkem ka ühiskondlikku ellu,“ lisas ta.
Anu Raisma, the Estonian health care expert working in Helmand Province, said that by now the first midwives have received training through the project and are teaching first aid in the women’s centre in the city of Lashkar Gah´.
Helmandis töötava Eesti tervishoiueksperdi Anu Raisma sõnul on tänaseks saanud selle projekti raames väljaõppe esimesed ämmaemandad, kes Lashkar Gah´ linnas asuvas naiste huvikeskuses õpetavad esmaabi andmist.
“The interest in the first aid courses has been tremendous, because in a situation where it’s difficult to get medical attention, knowledge of first aid and practical skills are extremely important,” said Raisma.
„Huvi esmaabi kursuste vastu on olnud suur, sest olukorras, kus arstiabi on raske saada, on teadlikkus esmaabist ja reaalsed oskused väga olulised,“ ütles Raisma.
“In addition to first aid kits specially made for homes, those who complete the training will also receive first aid manuals in Pashto,” Raisma stated.
„Lisaks sellele, et koolituse edukalt läbinutele jagatakse spetsiaalselt kodudesse mõeldud esmaabipakid, saavad osalejad ka puštukeelsed esmaabiõpikud,“ sõnas Raisma.
The goal of the two-year training project is to find, with the help of Estonian health care expert Anu Raisma, female doctors and people from local women’s organisations to implement the project, organise training for the instructors and start up the courses.
Kaheaastase koolitusprojekti eesmärk on Eesti tervishoiueksperdi Anu Raisma abiga leida kohalike naisorganisatsioonide ja naisarstide hulgast projekti elluviijad, korraldada koolitajate koolitus ning käivitada kursused.
“With first aid training courses in health care establishments and women’s centres, we hope to create a network through which local women can pass the knowledge and skills they’ve learned onto others,” Raisma explained.
„Soovisime esmaabikoolitustega tervishoiuasutustes ja naiskoolituskeskustes luua võrgustiku, kus kohalikud naised omandatud teadmised teistele edasi annavad,“ selgitas Raisma.
“Knowledge of first aid and how to administer it are very important for the local people.
„Kohalikele elanikele on oluline nii teadlikkus esmaabist kui ka oskused esmaabi andmisel.
The project also offers an opportunity to improve the health and living conditions of the residents of the province and spread knowledge of first aid to communities where access to medical care is practically nonexistent,” said Raisma.
Samuti annab projekt võimaluse provintsi elanike tervise ja elutingimuste parendamiseks ning esmaabialaste teadmiste levikuks kogukondadesse, kus juurdepääs meditsiiniabile on peaaegu olematu,“ ütles Raisma.
Afghanistan is one of Estonia’s priority partner countries for development co-operation and developing the health care sector is central to our activities.
Afganistan kuulub Eesti arengukoostöö prioriteetsete partnerriikide hulka ning tervishoiuvaldkonna arendamine seal on meie tegevustes kesksel kohal.
An Estonian health care expert has been working in the city of Lashkar Gah´ in Helmand province since March 2008, carrying out Estonian development co-operation projects on site and consulting for the leadership of the UK Provincial Reconstruction Team and the Helmand provincial government on the development of the health care system.
Alates 2008. aasta märtsist töötab Helmandi provintsis Lashkar Gah´ linnas Eesti meditsiiniekspert, kes viib ellu Eesti arengukoostöö tervishoiuprojekte Afganistanis kohapeal ning nõustab Ühendkuningriigi ülesehitusmeeskonna juhtkonda ja Helmandi provintsivalitsust tervishoiusüsteemi arendamisel.
Afghanistan is one of the poorest countries on earth.
Afganistan on üks maailma vaesemaid riike.
A large part of the country’s population lives in extreme poverty, especially women and children.
Suur osa riigi elanikkonnast elab täielikus vaesuses, eriti naised ja lapsed.
Additional information on the project on MTÜ Mondo’s webpage: http://mondo.org.ee.
Lisainfot projekti teostamisest MTÜ Mondo kodulehel: http://mondo.org.ee.
We also consider it important to support Moldova’s EU aspirations.
Välisministri sõnul toetab Eesti jätkuvalt igati Moldova Euroopa Liidu suunalisi püüdlusi.
His tasks will include observing and analysing the developments of political and economic relations, developing bilateral relations and promoting development cooperation with Moldova.
Samuti toetab välisministeerium Moldova tudengite õpinguid magistri- ja doktoriõppes Eesti ülikoolides ning teadus- ja arendusasutustes,“ sõnas Paet.
On Friday, 20 May, a week long training of Georgian Civil Servants ended, where lecturers from the University of Tartu as well as experts from different institutions introduced Estonia’s experience in the field of EU integration.
Reedel, 20. mail lõppes arengukoostöö raames toimunud nädalane koolitus Gruusia riigiametnikele, mille käigus nii Tartu Ülikooli õppejõud kui ka eri asutuste eksperdid tutvustasid Eesti kogemusi Euroopa integratsiooni alal.
Foreign Minister Urmas Paet met with those having passed the course and presented them with Estonian School of Diplomacy certificates from the organiser of the event.
Välisminister Urmas Paet kohtus kursuse läbinutega ning andis neile üle Eesti Diplomaatide Kooli tunnistuse, kes oli selle koolituse läbiviijaks.
"One of the main goals of Estonian development co-operation is sharing the Estonian reform experience with other countries," Paet said.
"Eesti arengukoostööprojektide üks peamisi eesmärke on Eesti reformikogemuse jagamine teistele riikidele" ütles Paet.
"Georgia is one of the principal target countries of our bilateral development co-operation programme," he added.
"Gruusia on meie kahepoolse arengukoostöö üks peamisi sihtriike," lisas ta.
This year, development co-operation projects to train officials from the Georgian Parliament, policemen, employees of the Georgian State Chancellery, heads of professional education institutions and specialists are planned.
Käesoleval aastal on arengukoostöö raames plaanis koolitada veel Gruusia parlamendi ametnikke, politseinikke, Gruusia Riigikantselei töötajaid, kutseharidusasutuste juhte ja spetsialiste.
Estonia’s preferred development co-operation regions are Eastern and South Eastern Europe and the Southern Caucasus.
Eesti arengukoostöö eelistatumad piirkonnad on Ida- ja Kagu-Euroopa ning Lõuna-Kaukaasia.
The main target countries are Georgia and Ukraine, also Albania, Armenia, Uzbekistan, Moldova and Russia.
Peamised sihtriigid on Gruusia ja Ukraina, ka Albaania, Armeenia, Usbekistan, Moldova ja Venemaa.
8 million kroons is allocated from the Foreign Ministry’s 2005 budget to development and humanitarian aid.
Arengu- ja humanitaarabivahendite maht välisministeeriumi eelarves on 2005. aastal 8 miljonit krooni.
Paet stated that the goal of the conference is to find and co-ordinate the international community’s opportunities to accelerate the reconstruction of Georgia.
Paeti sõnul on konverentsi eesmärk leida ja koordineerida rahvusvahelise kogukonna võimalusi Gruusia ülesehitamise kiirendamiseks.
“Estonia has already contributed to the reconstruction of Georgia, but we plan to continue with both our bilateral aid as well as participation in international initiatives.
"Eesti on juba panustanud Gruusia ülesehitusse, kuid kavatseme jätkata nii oma kahepoolse abiga kui ka osaleda rahvusvahelistes algatustes.
In addition to our planned financial contribution at the donors’ conference, I also intend to talk about the third aid shipment that Estonia is assembling for Georgia,” said Paet.
Lisaks meie planeeritavale rahalisele panusele doonorkonverentsil kavatsen teisi osalejaid informeerida ka Eestis Gruusiale komplekteeritavast kolmandast abisaadetisest," rääkis Paet.
“Our third shipment is focused on helping children in Georgia, so it will contain children’s clothing, food, and diapers,” Paet added.
"Kolmas abisaadetis keskendub peamiselt Gruusia laste aitamisele ja selle sisuks saavad olema lasteriided, -toit ja mähkmed," lisas Paet.
The Estonian Ministry of Foreign Affairs will allocate 30,000 euros as disaster relief in the aftermath of Hurricane Irma.
Välisministeerium toetab Kariibi mere saari orkaan Irma tagajärgede leevendamiseks 30 000 euroga.
The island nations that were hardest hit and are in need of humanitarian assistance are Antigua and Barbuda, Anguilla, Montserrat, and Saint Kitts and Nevis.
Orkaan läbis oma teekonnal Antigua ja Barbuda, Anguilla, Montserrati ning Saint Kitts ja Nevise saari, kus inimesed vajavad humanitaarabi.
Foreign Minister Sven Mikser says a number of countries have pledged aid for the island nations.
Välisminister Mikseri sõnul on mitmed riigid lubanud saareriikidele abi osutada.
“Estonia is also responding to the plea for assistance to meet basic needs such as availability of clean drinking water or provision of medical care.”
„Nii vastab ka Eesti abipalvele, et tegeleda esmaste vajadustega nagu puhta joogivee kättesaadavuse või arstiabi osutamisega,“ ütles minister.
Vital infrastructure such as shops, a power plant, roads and ports have been damaged, depriving people of the opportunity to earn a living.
Kariibi mere saartel on kahjustada saanud eluks vajalik infrastruktuur, poed, elektrijaam, teed ja sadamad, jättes inimesed ilma võimalusest endale elatist teenida.
According to Paet, Estonian-Vietnamese relations would be improved by signing various agreements.
Välisminister Paeti sõnul on Eesti ja Tai suhted tihedad just kultuuri- ja hariduskoostöö vallas.
Today, on 6 December, Director General of the Legal Department of the Ministry of Foreign Affairs Kerli Veski attended the 17th session of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court (ICC) in The Hague.
Täna, 6. detsembril võttis välisministeeriumi juriidilise osakonna peadirektor Kerli Veski sõna Haagis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide 17. istungjärgul.
The session, taking place from 5 to 12 December, also marks the 20th anniversary of the Rome Statute, the treaty that established the ICC.
5.-12. detsembril toimuva istungjärguga tähistatakse ühtlasi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (International Criminal Court ehk ICC) aluseks oleva Rooma statuudi 20. aastapäeva.
Veski, who is leading the Estonian delegation, emphasised in her speech the importance of the ICC in ensuring a rules-based-and-values-based world order.
Eesti delegatsiooni juht Kerli Veski rõhutas oma sõnavõtus kohtu tähtsust reeglitel põhineva maailmakorra tagamisel.
“Today, we see the rules-based international system increasingly challenged and questioned, making it especially important that States Parties promote cooperation with the court and support its work as one of its pillars,” Veski said.
„Ajal, mil rahvusvahelise õiguse põhimõtted on kahtluse alla seatud, on eriti oluline, et liikmesriigid edendavad oma koostööd kohtuga ning toetavad tugevalt tema tegevust reeglitepõhise maailmakorra ühe alustalana,“ sõnas Veski.
“The ICC and Estonia’s support for it emanate from an understanding that serious international crimes must not go unpunished,” she added.
„Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevus ning Eesti toetus sellele lähtub juhtmõttest, et kõige tõsisemad rahvusvahelised kuriteod ei tohi jääda karistuseta,“ lisas ta.
Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is responding to Ukraine’s appeal and will help Western Ukraine obtain 500 000 kroons’ worth of A/H1N1 treatments in response to the flu surge in the country.
Välisminister Urmas Paeti sõnul vastab Eesti Ukraina abipalvele ning aitab seoses uue gripi A/H1N1 puhanguga Lääne-Ukrainas soetada 500 000 krooni ulatuses ravimeid.
“The medicine will be sent within the next few days.
„Ravimid saadetakse teele lähipäevil.
We hope that the aid provided by Estonia will help to alleviate the situation in Ukraine,” said Foreign Minister Paet.
Loodame, et Eesti poolt antav abi aitab leevendada olukorda Ukrainas,“ ütles välisminister Paet.
On 31 October, Ukraine issued an appeal through the European Union and directly to Estonia for help with the A/H1N1 epidemic in Western Ukraine, in order to obtain treatment and protective resources to restrict and alleviate the spread of the virus.
Ukraina esitas 31. oktoobril nii Euroopa Liidu kaudu kui ka otse Eestile abipalve seoses A/H1N1 epideemiaga Lääne-Ukrainas, et saada ravimeid ja tervisekaitsevahendeid gripilaine leviku piiramiseks ning leevendamiseks.
On 30 October Ukraine officially announced that three regions in Western Ukraine were being declared epidemic zones due to the A/H1N1 flu virus.
30. oktoobril teatas Ukraina ametlikult, et uue gripi A/H1N1 tõttu on kolm Lääne-Ukraina regiooni kuulutatud epideemia piirkonnaks.
A quarantine has been declared in Ternopil, Ivano-Frankivsk, Transcarpathia, Vinnytsia, Volynia, Khmelnytskyi, Rivne, Chernivtsi, and Lvov oblasts.
Ternopili, Ivano- Frankivski, Taga-Karpaatia, Vinnitsa, Volõõnia, Hmelnitski, Rivne, Tšernovtsi ja Lvovi oblastites on välja kuulutatud karantiin.
Schools have been shut down for three weeks.
Koolid on suletud kolmeks nädalaks.
The Foreign Ministry decided to support the activities of the UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees (UNRWA) in 2013.
Välisministeerium otsustas toetada ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) tegevusi 2013. aastal.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia highly values the work of the UNRWA.
Välisminister Urmas Paeti sõnul hindab Eesti kõrgelt ÜRO pagulaste abiorganisatsiooni tööd.
“The organisation is the protector of and spokesperson for over five million refugees in the Middle East,” he said.
„Organisatsioon on rohkem kui viie miljoni pagulase kaitsja ja eestkõneleja Lähis-Idas,“ ütles ta.
The foreign minister added that thus far a solution has not been found for the problems of the Palestinian refugees and these people need the support of the international community.
Välisminister lisas, et Palestiina pagulaste probleemidele ei ole siiani lahendust leitud ning need inimesed vajavad rahvusvahelise kogukonna toetust.
“Therefore Estonia has decided to make a contribution through the UN Relief and Works Agency to help Palestinian refugees,” he stated.
„Seetõttu otsustas ka Eesti anda ÜRO abiorganisatsiooni kaudu oma panuse Palestiina pagulaste abistamiseks,“ sõnas ta.
Paet emphasised that Estonia supports a two-state solution – the creation of a Palestinian state alongside Israel.
Paet rõhutas, et Eesti toetab kahe riigi lahendust ehk Palestiina riigi teket Iisraeli riigi kõrvale.
“In order for this solution to become a reality, direct negotiations between Israel and Palestine must be restored,” he noted.
„Selle lahenduse eeldus on aga Iisraeli ja Palestiina vaheliste otseläbirääkimiste taastumine,“ märkis ta.
The UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) has been a spokesperson for Palestinian refugees since 1950.
ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioon Lähis-Idas (UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East - UNRWA) on alates 1950. aastast Palestiina pagulaste eestkõneleja.
The aid given by the organisation includes food aid, health care, and education, as well as supporting and repairing infrastructure.
Organisatsiooni poolt antava abi hulka kuuluvad toiduabi, tervishoid ja haridus, samuti infrastruktuuri tagamine ning selle parandamine.
Refugees are also supported with humanitarian aid in the form of jobs and small loans.
Pagulasi toetatakse humanitaarabi aga ka töökohtade ja väikelaenudega.
The activities of the UNRWA depend almost entirely on voluntary donations.
UNRWA tegevus sõltub peaaegu täielikult vabatahtlikest annetustest.
The Foreign Ministry is supporting the activities of the UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in 2013 with 50 000 euros.
Välisministeerium toetab ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni tegevusi 2013. aastal 50 000 euroga.
The foreign minister said that our entire region must be as consistent in the security sector as we have been economically and financially.
Usun, et Euroopa Liidu digitaalse ühisturu puudumine on seni olnud peamine liidu konkurentsivõimet pärssiv tegur,“ lausus Paet.
However, Paet emphasised that in order to avoid the isolation of our region we still need a strong NATO presence.
„Eesti ja Läti tulevikukoostöö raportis on esile toodud ideid, mida oleks kasulik rakendada kolmepoolselt.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the goal of the civil mission is to monitor the implementation of Martti Ahtisaari’s plan by the government of Kosovo and co-ordinate the international community’s activities in the country.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on tsiviilmissiooni eesmärk järgida Martti Ahtisaari plaani elluviimist Kosovo valitsuse poolt ja koordineerida rahvusvahelise kogukonna tegevust riigis.
“The international civil mission supports the construction of Kosovo’s society and the protection of cultural heritage in Kosovo,” said Paet.
„Rahvusvaheline tsiviilmissioon toetab Kosovo ühiskonna ülesehitamist ning ka kultuuripärandi kaitset Kosovos,“ ütles Paet.
Foreign Minister Urmas Paet said that in order to develop the nation, Kosovo needs to move forward with establishing the principles of rule of law, integrating Kosovo’s Serbian community, and decentralising.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Kosovos vaja riigi arengu seisukohalt edasi liikuda õigusriigi põhimõtete kinnistamise, Kosovo serblaste ühiskonda integreerimisega ning detsentraliseerimisega.
“The ICO has managed to do a lot in this area.
„Rahvusvaheline tsiviilmissioon on suutnud selles osas palju ära teha.
For example, the civil mission has supported the creation of many Kosovan state institutions and helped to mark off the southern border of Kosovo.
Näiteks on tsiviilmissioon toetanud mitmete Kosovo riiklike institutsioonide loomist ning aidanud kaasa Kosovo lõunapiiri mahamärkimisele.
They have also been able to create contacts with Kosovo’s Serbian population and help decentralise the administration of Kosovo’s government,” he noted.
Samuti on suudetud luua kontakte Kosovo serblaste kogukonnaga ning aidata Kosovo valitsust administratsiooni detsentraliseerimisel,“ märkis ta.
The foreign minister said that the activity of the civil mission includes support for Kosovo’s economic development, within the framework of which co-operation has been done with the IMF.
Välisministri sõnul hõlmab tsiviilmissiooni tegevus ka Kosovo majanduse arengu toetamist, mille raames tehakse näiteks koostööd IMF-ga.
“With the help of the ICO, it is also possible to send the necessary experts to Kosovo to help with reorganising and carrying out reforms,” said Paet.
„Tsiviilmissiooni abiga on võimalik Kosovosse saata ka vajalikke eksperte, kes aitaksid kaasa ümberkorralduse ning reformide läbiviimisele riigis,“ ütles Paet.
The International Civilian Office has been working in Kosovo since 2008.
Rahvusvaheline tsiviilmissioon (ICO) tegutseb Kosovos alates 2008. aastast.
The ICO is led by Pieter Feith, who is also the European Union Special Representative (the EU’s highest political representative) in Kosovo.
ICO-t juhib Pieter Feith, kes on samal ajal ka Euroopa Liidu eriesindaja ehk ELi kõrgeim poliitiline esindaja Kosovos.
The ICO consults for the Kosovan government and community leaders and works in close co-operation with the European Union special envoy to Kosovo, the local office of the European Commission, and the EU rule of law mission (EULEX Kosovo).
ICO nõustab Kosovo valitsust ja kogukondade juhte ning töötab tihedas koostöös Euroopa Liidu Kosovo erisaadiku, Euroopa Komisjoni kohapealse kontori ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos.
The European Union rule of law mission EULEX Kosovo also started up in 2008.
Euroopa Liidu õigusmissioon EULEX Kosovo alustas tegevust samuti 2008. aastal.
The mission has the goal of monitoring the situation advising Kosovan authorities in organising the legal system, police and customs services, border guard, and detention facilities.
Missiooni eesmärk on juhendada ja jälgida Kosovo võimude tegevust õigussüsteemi, politsei- ja tolliteeninduse, piirivalve ning karistusasutuste töö korraldamisel.
Estonia has six experts participating in EULEX.
Eesti panustab EULEX Kosovo missiooni kuue eksperdiga.
At the Review Conference on the Nuclear Non-Proliferation Treaty in New York, Foreign Minister Urmas Paet said that the restriction of nuclear arms must take place alongside the formulation of security measures, so that transparency and security could be ensured in the civilian use of nuclear power as well.
Välisminister Urmas Paet ütles tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsil New Yorgis, et tuumarelvastuse piiramine peab toimuma paralleelselt kindlustavate meetmete kujundamisega, et oleks tagatud läbipaistvus ja kindlus ka tsiviilotstarbeks kasutatava tuumamaterjali osas.
Speaking at UN Headquarters, Paet noted that the Review Conference on Nuclear Non-Proliferation was taking place against a backdrop of positive developments in arms control in the world, but despite that we cannot allow ourselves to forget that quite a few nations have yet to join the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT).
Esinedes ÜRO peakorteris märkis Paet, et tuumarelvastuse piiramise ülevaatekonverents toimub kontekstis, kus maailmas on näha positiivseid arenguid relvastuskontrolli osas, kuid sellegi poolest ei tohi unustada, et tuumarelvastuse leviku tõkestamise lepinguga (NPT) ei ole ühinenud kaugeltki kõik riigid.
“The renewed strategic arms reduction agreement between the United States and Russia is an important milestone for arms control that takes us a step closer to a safer world,” stated Paet.
„Ameerika Ühendriikide ja Venemaa vahel uuendatud strateegilise ründerelvastuse piiramise leping on relvastuskontrollis oluline teetähis, mis viib sammukese lähemale turvalisema maailma poole,“ sõnas Paet.
“However, we must be realists.
„Siiski peame olema realistid.
This is why Estonia fully supports future nuclear security and the advancement of the monitoring systems that support it.
Seega toetab Eesti igati edasist tuumajulgeoleku ja vastava monitooringu edendamist.
Effective monitoring in nuclear testing and civilian use of nuclear energy is necessary,” said the Estonian foreign minister.
Vajalik on tõhus seire nii tuumakatsetuste kui tsiviilotstarbelise tuumaenergia kasutamise osas,“ ütles Eesti välisminister.
Paet emphasised that looking into the future, there is great potential for the civilian use of nuclear energy.
Paet toonitas, et tulevikku vaadates on tsiviilotstarbelisel tuumaenergial kõrge potentsiaal.
“The rapid growth of the use of nuclear fuel for civilian purposes deserves support for its environmental protection aspects,” said Paet.
„Kiirelt kasvavat tsiviilotstarbelist tuumakütuse kasutamist energeetikas saab keskkonnakaitselisest aspektist igati toetada,“ ütles Paet.