natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia has given a million kroons through UNICEF to help children that suffered in the armed conflict.
Lisaks on Eesti riik UNICEF-i kaudu toetanud relvakonfliktis kannatanud lapsi miljoni krooniga.
Manaj affirmed that Kosovars hold pro-European values and the nation is firmly on the course of integration into the EU.
Manaj kinnitas, et Kosovo on orienteeritud euroopalikele väärtustele ning riik on kindlalt EL-iga integreerumise kursil.
Kosovo declared its independence on 17 February, and Estonia recognized it on 21 February.
Kosovo kuulutas end sõltumatuks 17. veebruaril, Eesti valitsus tunnustas uue riigi iseseisvust 21. veebruaril.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Foreign Minister of Barbados Christopher Peter Sinckler established diplomatic relations between the Republic of Estonia and Barbados in Lima, Peru.
Välisminister Urmas Paet ja Barbadose välisminister Christopher Peter Sinckler sõlmisid Limas Peruus Eesti Vabariigi ja Barbadose vahel diplomaatilised suhted.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the most promising sphere for co-operation with Barbados is tourism.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Barbadosega perspektiivikaim koostöövaldkond turism.
Since 1998, Estonian citizens have been allowed to spend up to 28 days in Barbados without a visa.
Alates 1998. aastast saavad Eesti kodanikud viibida Barbadosel viisavabalt järjest kuni 28 päeva.
The ministers also discussed possibilities for finding a candidate for honorary consul.
Ministrid arutasid ka võimalusi aukonsulikandidaatide leidmiseks.
Barbados is an island nation in the West Indies.
Barbados on Lääne-India saarestikus asuv saareriik.
The area of the nation is 430 km2 and the population is 291,900.
Riigi pindala on 430 km2 ja rahvaarv 291 900 elanikku.
Ojuland expressed the hope a large proportion of citizens would take part in the first European Parliamentary elections in Estonia.
Välisminister Ojuland avaldas lootust, et esimestel Eestis toimuvatel Euroopa Parlamendi valmistel osaleb suur osa kodanikke.
Today, 12 July, Estonian Ambassador to Japan Toivo Tasa and Ambassador of the Republic of the Marshall Islands to Japan Thomas Kijiner signed a joint communique establishing diplomatic relations between Estonia and the Marshall Islands in the Estonian Embassy in Tokyo.
Täna, 12. juulil allkirjastasid Eesti suursaadik Jaapanis Toivo Tasa ja Marshalli Saarte Vabariigi suursaadik Jaapanis Thomas Kijiner Eesti saatkonnas Tokios ühiskommünikee, millega sõlmiti Eesti ja Marshalli Saarte Vabariigi vahel diplomaatilised suhted.
After the signing ceremony, the ambassadors of Estonia and the Marshall Islands discussed bilateral relations, as well as the interests of countries in the European Union and in the Pacific region and opportunities for co-operation.
Pärast allakirjutamise tseremooniat rääkisid Eesti ja Marshalli Saarte suursaadikud kahepoolsetest suhetest, samuti Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide huvidest ning koostöövõimalustest.
Both Estonia and the Marshall Islands have achieved their current independence after enduring a difficult history.
Nii Eesti kui ka Marshalli saared on jõudnud tänasesse iseolemisse läbi katsumusterohke ajaloo.
Like Estonia, the Marshall Islands also feels it is important to promote tourism.
Sarnaselt Eestile peavad ka Marshalli Saared oluliseks turismi edendamist.
This requires well-developed environmental protection and maintaining a balance with nature.
See eeldab arenenud loodushoidu, loodusega tasakaalus püsimist.
“While in Estonia we must take into consideration the sensitivity of Nordic nature in general, in the Marshall Islands there is serious concern over the lack of fresh water.
„Kui Eestis peame arvestama põhjamaise looduse tundlikkusega üldiselt, siis osal Marshalli saartest teeb praegu tõsist muret mageda vee puudus.
The uneven distribution of rainfall is associated with climate change, which is caused by very complicated circumstances,” said Ambassador Tasa.
Vihmade ebaühtlast jaotuvust seostatakse kliimamuutustega, mille põhjused taas on väga keerulised,“ ütles suursaadik Tasa.
However, he felt certain that Estonians, who are interested in faraway lands and peoples, would be graciously welcomed at the Marshall Islands during any time of year.
Ta leidis siiski, et kaugemate maade ja rahvaste vastu huvi tundvad eestlased leiavad Marshalli saartel igal juhul eest aastaringse lahke vastuvõtu.
The Republic of the Marshall Islands is located in the western part of the Pacific Ocean in Micronesia and is made up of 29 atolls and 5 separate islands.
Marshalli Saarte Vabariik asub Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias ja koosneb 29 atollist ning 5 eraldi saarest.
Citizens of the European Union can visit the islands without a visa.
Saarte külastamine on Euroopa Liidu kodanikele viisavaba.
Foreign Minister Paet also signed a joint communiqué with Prime Minister and Foreign Minister of Saint Kitts and Nevis Denzil Douglas to establish diplomatic relations between Estonia and Saint Kitts and Nevis.
Kohtumisel olid kõne all kahepoolsed suhted, Montenegro lõimumispüüded Euroopa Liidu ja NATOga ning Kosovoga seonduv ja olukord Lääne-Balkanil laiemalt.
During the discussion that followed the signing ceremony the ambassadors discussed relations between the European Union and Africa and talked about development co-operation.
Allkirjastamistseremooniale järgnenud jutuajamises rääkisid suursaadikud Euroopa Liidu ja Aafrika suhetest ning arengukoostööst.
On Wednesday, 25 May, Estonian Ambassador to the UN Margus Kolga signed joint communiqués with Ambassador of Solomon Islands to the UN Collin D. Beck and Ambassador of Tuvalu to the UN Afelee F. Pita, with which diplomatic relations were established between Estonia and Solomon Islands as well as Estonia and Tuvalu.
Kolmapäeval, 25. mail kirjutas Eesti suursaadik ÜRO juures Margus Kolga Saalomoni Saarte suursaadikuga ÜRO juures Collin D. Beckiga ning Tuvalu suursaadikuga ÜRO juures Afelee F. Pitaga alla ühiskommünikeedele, millega sõlmiti Eesti ja Saalomoni Saarte ning Eesti ja Tuvalu vahelised diplomaatilised suhted.
After establishing diplomatic relations, the ambassadors spoke about co-operation opportunities between the European Union and Pacific nations as well as development co-operation.
Pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist rääkisid suursaadikud Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani riikide koostöövõimalustest ning arengukoostööst.
The ambassadors introduced their respective countries’ interests within the UN.
Suursaadikud tutvustasid oma riikide huvisid ÜROs.
They also addressed climate change, including the concerns of Pacific island nations regarding the rising ocean level and the consequent flood risk in island countries.
Lisaks räägiti kliimamuutustest, sealhulgas Vaikse ookeani saareriikide murest seoses ookeani veetaseme tõusuga ja sellega kaasnevast riigi territooriumi üleujutusohust.
Solomon Islands is an island nation of the Oceania region located in Melanesia, which consists of about a thousand islands.
Saalomoni Saared on saareriik Okeaanias Melaneesias, mis koosneb umbes tuhandest saarest.
Its surface area is 27 556 km2 and the population is around 539 000.
Riigi pindala on 27 556 km2 ning seal elab ligikaudu 539 000 inimest.
The country’s capital is Honiara and the official language is English.
Riigi pealinn on Honiara ning riigikeel on inglise keel.
Solomon Islands gained its independence in 1978.
Saalomoni Saared iseseisvusid 1978. aastal.
Tuvalu is an island nation in Polynesia, located to the east of Solomon Islands.
Tuvalu asub Vaikses ookeanis Polüneesias, Saalomoni saartest idas.
Its surface area is 26 km2 and the country has over 11 000 inhabitants.
Riigi pindala on 26 km2 ning seal elab üle 11 000 inimese.
The country’s capital is Funafuti and the official languages are Tuvaluan and English.
Riigi pealinn on Funafuti ning riigikeeled tuvalu ja inglise keel.
Tuvalu was known as the Ellice Islands until 1975 and was a British colony until 1978.
Kuni 1975. aastani oli Tuvalu tuntud Ellice’i saartena ning 1978. aastani oli see Suurbritannia koloonia.
Photos from the establishing of diplomatic relations with Tuvalu and Solomon Islands:
Pilte diplomaatiliste suhete sõlmimisest Tuvalu ja Saalomoni Saartega: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
During the discussion that took place after the signing ceremony, the ambassadors acknowledged that relations between the nations must be developed and discussed possibilities for intensifying contacts between Estonia and Libya.
Allkirjastamise tseremooniale järgnenud jutuajamises tõdesid suursaadikud, et riikidevahelisi suhteid tuleb arendada ja arutasid võimalusi tihedamate kontaktide sisseseadmiseks Eesti ja Liibüa vahel.
Ambassador Tiina Intelmann, Estonia’s Permanent Representative to the UN, expressed satisfaction over the establishment of diplomatic relations.
Eesti alaline esindaja ÜRO juures suursaadik Tiina Intelmann avaldas heameelt diplomaatiliste suhete sõlmimise üle.
“We hope that now, after the diplomatic ties have been created, bilateral relations will begin to develop as well,” said Intelmann.
"Loodame, et pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist hakkavad nüüd arenema ka kahepoosed suhted," ütles Intelmann.
The Middle East and Africa were also briefly discussed in relation to Libya’s membership in the UN Security Council.
Kohtumisel arutati põgusalt ka Lähis-Ida ja Aafrika teemadel tulenevalt Liibüa liikmelisusest ÜRO Julgeolekunõukogus.
Libya is a nation in Northern Africa on the southern coast of the Mediterranean Sea and the northern end of the Sahara.
Liibüa on riik Põhja-Aafrikas Vahemere lõunarannikul ja Sahara põhjaosas.
The total area of the nation is 1 759 540 km² and the population is 5 499 100.
Riigi pindala on 1 759 540 km² ja rahvaarv 5 499 100.
The capital of Libya is Tripoli.
Riigi pealinn on Tripoli.
During the discussion on the European Union’s next budgetary period (2014-2020) that took place in Brussels today, ideas were exchanged regarding the most recent version of the negotiations packet submitted by EU presidency Cyprus, which does not yet contain concrete numbers.
Täna Brüsselis toimunud Euroopa Liidu järgmise eelarveperioodi (2014–2020) arutelul vahetati arvamusi Euroopa Liidu eesistuja Küprose poolt esitatud läbirääkimispaketi viimase versiooni üle, kus konkreetseid eelarvenumbreid veel sees ei ole.
For Estonia it is essential that an agreement on the budget is reached quickly.
Eesti jaoks on oluline jõuda eelarves kiiresti kokkuleppele.
“After three years of talking almost exclusively about the crisis and other negative things, citizens are awaiting a message from Brussels guaranteeing that Europe will make investments into economic growth and employment,” said Ambassador to the EU Matti Maasikas, who represented Estonia at the meeting.
„Pärast kolme aastat rääkimist peaaegu üksnes kriisist ja negatiivseid uudiseid Brüsselist ootavad kodanikud selget sõnumit, et Euroopa investeeringud majanduskasvuks ja tööhõive toetamiseks on tagatud,“ ütles Eestit esindanud suursaadik Euroopa Liidu juures Matti Maasikas.
“Therefore Estonia does not think it is right to cut the EU budget, especially at the expense of the European Union Cohesion Policy, which is meant to support regions with lower income levels,” he stated.
„Seepärast ei pea Eesti õigeks Euroopa Liidu eelarve kärpimist, eriti madalamate sissetulekutasemetega piirkondade toetamiseks mõeldud Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika arvelt,“ sõnas ta.
Estonia made a proposal together with Latvia and Lithuania that the countries that suffered the most during the economic crisis should get a higher upper limit on the amount of Cohesion Funds they can utilise.
Eesti tegi koos Läti ja Leeduga ettepaneku võimaldada majanduskriisis rohkem kannatanud riikidele kõrgem ühtekuuluvuspoliitika rahade kasutamise piirmäär.
“It is justified to allow countries whose GDP has fallen sharply but have still used EU funds responsibly and found money to co-finance an opportunity to utilise more Cohesion Policy funds,” Maasikas asserted.
„On õiglane kui riigid, kus SKP on kõvasti langenud, kuid kes raskustele vaatamata on Euroopa Liidu fondide raha tublisti kasutanud ja kaasfinantseeringute raha leidnud, saaksid võimaluse ühtekuuluvuspoliitika ressursse rohkem kasutada,“ põhjendas Maasikas.
Estonia is continuing to work towards equalising direct agricultural supports in the European Union.
Eesti jätkab tööd põllumajanduse otsetoetuste võrdsustamise eest Euroopa Liidus.
“Support for Baltic farmers is much less than the European average, and we would like for changes to this situation, which leads to unfair competitive advantages and makes people justifiably upset, to be reflected in the new European Union budget,” said the ambassador.
„Balti põllumeeste toetused on Euroopa Liidu keskmisest märgatavalt väiksemad ning tahame, et selle ebavõrdseid konkurentsitingimusi ja inimeste õigustatud rahulolematust tekitava olukorra muutmine kajastuks uues Euroopa Liidu eelarves,“ sõnas suursaadik.
Estonia also supports the European Commission’s proposal to create a European Infrastructure Fund for supporting cross-border infrastructure projects.
Eesti toetab ka Euroopa Komisjoni ettepanekut piiriülesete taristuprojektide jaoks mõeldud Euroopa ühendamise rahastu loomiseks.
Helen Ennok, press spokesperson, Estonia’s Permanent Representation to the EU
Helen Ennok, Eesti EL-i esinduse pressiesindaja
Foreign Minister Urmas Paet emphasised that in today’s security situation, NATO must continue to be ready to collectively defend the interests of its members and to react outside the borders of the alliance as well.
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et NATO peab tänapäeva julgeolekusituatsioonis olema jätkuvalt valmis oma liikmete huvide kollektiivseks kaitsmiseks ja reageerima selleks ka väljaspool alliansi piire.
“NATO’s readiness to react outside the borders of the alliance and co-operation with other international organisations are both essential.
"Oluline on nii NATO reageerimisvalmidus väljaspool alliansi piire kui koostöö teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Minister of Defence Jaak Aaviksoo stated that in general Estonia is satisfied with the current draft of the new Strategic Concept.
Kaitseminister Jaak Aaviksoo sõnul võib Eesti üldiselt olla rahul uue strateegilise kontseptsiooni praeguse kavandiga.
“For us it is important that the new fundamental document of the alliance addresses traditional security threats in addition to new ones, and that it preserves collective defence as one of the most important pillars of NATO,” said the defence minister.
"Meie jaoks on oluline, et alliansi uus alusdokument käsitleks uute ohtude kõrval ka traditsioonilisi julgeolekuohte ning säilitaks kollektiivkaitse NATO ühe olulisema tugisambana," ütles kaitseminister.
Alongside the Washington Treaty, NATO’s Strategic Concept is the most important fundamental document of the alliance.
NATO strateegiline kontseptsioon on Washingtoni lepingu kõrval alliansi olulisim alusdokument.
The Strategic Concept describes the general security environment and determines the greatest security threats and measures for defending against these threats for the next 5-15 years.
Strateegiline kontseptsioon kirjeldab üldist julgeolekukeskkonda ning määratleb sellest tulenevalt olulisemad julgeolekuohud ning meetmed nendele vastu seismiseks järgmiseks 5-15 aastaks.
NATO’s current Strategic Concept was approved in 1999 at the Washington summit.
NATO praegune strateegiline kontseptsioon kinnitati 1999. aastal Washingtoni tippkohtumisel.
In addition to the joint session of foreign and defence ministers, Minister of Defence Aaviksoo also participated in a meeting of the NATO defence ministers this morning, where NATO’s military structure, the reform of the alliance’s agencies, and matters related to increasing capability were discussed.
Lisaks välis- ja kaitseministrite ühissessioonile osales kaitseminister Aaviksoo ka täna hommikul NATO kaitseministrite kohtumisel, kus arutati NATO sõjalise struktuuri ja alliansi agentuuride reformiga ning võimearendusega seotud küsimusi.
“During the past few years we have worked actively in NATO to save on joint expenses, but we must admit to ourselves that this is merely practical advice.
"Viimastel aastatel oleme NATO-s aktiivselt tegelenud ühiskulude kokkuhoiuga, kuid me peame endale tunnistama, et tegemist on pelgalt taktikalise abinõuga.
In our strategic plan we must increase Europe’s defence expenditure,” Minister of Defence Aaviksoo asserted.
Strateegilises plaanis peame me Euroopas kaitsekulutusi tõstma," nentis kaitseminister Aaviksoo.
At a separate meeting late tonight, the NATO foreign ministers will discuss the key political issues in the NATO Strategic Concept, including the development prospects of NATO’s partnership relations and the further development of civil and military co-operation in NATO.
NATO välisministrid arutavad täna hilisõhtul toimuval eraldi kohtumisel NATO strateegilise kontseptsiooni poliitilisi võtmeküsimusi, sealhulgas NATO partnerlussuhete arenguperspektiive ning tsiviil- ja sõjalise koostöö edasiarendamist NATOs.
FOREIGN MINISTRY PRESS SPOKESPERSON’S OFFICE
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
Minister of Defence Press Spokesperson
Kaitseministeeriumi pressiesindaja
Spain will take over the EU presidency starting from 1 January.
Hispaania saab Euroopa Liidu uueks eesistujaks järgmise aasta 1. jaanuaril.
Paet stated that Estonia hopes to reach an agreement on the European Union high representative and the co-ordinating Council chairman soon.
Paeti sõnul ootab Eesti tugeva Euroopa Liidu kõrge esindaja ning koordineeriva ülemkogu eesistuja osas kokkuleppimist lähiajal.
“The approval of the Treaty of Lisbon by all member states is a requirement for the further development of co-operation formats in the European Union.
„Lissaboni lepingu heakskiitmine kõigis liikmesriikides on eeldus Euroopa Liidu koostöövormide edasisele arengule.
We anticipate progress in both in the internal market and in the areas supporting the Common Foreign and Security Policy,” said Paet.
Ootame edasiminekuid nii siseturu kui ühise energiapoliitika ja energiajulgeolekut tagavate ühenduste osas,“ rääkis Paet.
“We can also be more active now in formulating the European Union External Action Service,” he noted.
„Ka saame nüüd aktiivsemalt tegeleda Euroopa Liidu ühise välisteenistuse kujundamisega,“ märkis ta.
Paet added that Estonia also expects progress in the accession negotiations of Iceland and Croatia during the Spanish presidency.
Paet lisas, et Hispaania eesistumise ajal ootab Eesti edasiliikumist ka Islandi ja Horvaatia liitumiskõnelustes Euroopa Liiduga.
The main goal of Estonia’s economic policy is to join the euro-zone, Paet confirmed during the meeting in Madrid.
Eesti majanduspoliitika põhieesmärk on peatne euroalaga liitumine, kinnitas Paet kohtumisel Madridis.
“We are working in order to fulfil the Maastricht criteria and adopt the euro on 1 January 2011,” said Paet.
„Töötame selle nimel, et täita Maastrichti kriteeriumid ja liituda euroga 2011. aasta 1. jaanuaril ,“ ütles Paet.
Paet noted that Estonia also hopes for significant progress to be made regarding preparations for the creation of a European Union IT agency during the Spanish presidency.
Paet märkis, et Eesti ootab Hispaania eesistumise ajal jõudsat edasiliikumist ka Euroopa Liidu IT-agentuuri rajamisega seotud ettevalmistustega.
“Utilising information technology more effectively than before in the European Union internal security sector is necessary, and therefore we feel that the creation of a separate IT agency is very important,” Paet stated in Madrid.
„Infotehnoloogia senisest efektiivsem kasutamine Euroopa Liidu sisejulgeoleku valdkonnas on vajalik ning seega peame oluliseks eraldiseisva IT-agentuuri loomist,“ rääkis Paet Madridis.
The meeting in Madrid addressing the priorities of Spain’s presidency with Spanish Foreign Minister Miguel Ángel Moratinos was also attended by the foreign ministers of Greece, Lithuania, Luxembourg, Finland, and Hungary.
Euroopa Liidu järgmise eesistujariigi Hispaania eesistumise prioriteete käsitlenud kohtumisel Madridis Hispaania välisminister Miguel Ángel Moratinosega osalesid ka Kreeka, Leedu, Luksemburgi, Soome ja Ungari välisminister.
In Paet’s meeting with Pham Gia Khiem, the ministers discussed implementing visa-free travel for Estonian citizens, the situation in Myanmar and supported each others’ candidacy in international organizations.
Kohtumisel Pham Gia Khiemiga olid arutuse all viisavabaduse kehtestamine Eesti kodanikele, teineteise kandidatuuride toetamine rahvusvahelistes organisatsioonides ja olukord Myanmaris.
According to Urmas Paet, Vietnam is quite a popular travel destination for Estonians, and allowing visa-free travel for Estonian citizens would surely boost tourism even further.
Urmas Paeti sõnul on Vietnam eestlaste seas üsnagi populaarne reisisihtkoht ning viisavabaduse kehtestamine Eesti kodanikele annaks turismile kindlasti hoogu juurde.
Foreign Minister Khiem confirmed that he will do everything in his power to simplify Estonians’ travel to Vietnam.
Välisminister Khiem kinnitas, et teeb endast oleneva lihtsustamaks eestlaste reisimist Vietnami.
Roberto García Moritan proposed to help a range of businesses in creating networking ties with each other and noted that Argentina plans to send a delegation of business representatives to Estonia early next year.
Roberto García Moritan tegi ettepaneku aidata kaasa äriringkondade omavahelisele suhtlemisele ning märkis, et Argentinal on kavas saata järgmise aasta alguses Eestisse esinduslik äridelegatsioon.
Since both Estonia and Argentina utilize e-government, the two ministers also discussed co-operation in the area of e-governing.
Kuna nii Eestis kui Argentinas on toimiv e-valitsus, siis arutasid pooled veel võimalusi koostööks e-valitsemise vallas.
Foreign Minister Paet noted that Estonia has fresh experiences in implementing e-government, and Argentina might be interested in our observations.
Välisminister Paet märkis, et Eestil on e-valimiste juurutamise osas värske kogemus, mis võiks huvi pakkuda ka Argentinale.
Foreign Minister Paet acknowledged the recent departure of Estonia’s Honorary Consul from Argentina.
Välisminister Paet teavitas Argentina poolt Eesti aukonsuli hiljutisest tagasiastumisest.
In addition to meetings between European Union foreign policy leaders, the traditional meetings with the United States and Russian Federation foreign ministers are also taking place.
Peaassamblee raames toimuval Euroopa Liidu välisministrite nädalal, kus lisaks ELi välispoliitikajuhtide omavahelistele kohtumistele toimuvad traditsioonilised kohtumised Ameerika Ühendriikide ja Vene Föderatsiooni välisministriga.
The Estonian Foreign Minister has many bilateral meetings scheduled.
Eesti välisministril on kavas ka mitmed kahepoolsed kohtumised.
It is also essential to continue removing the names of Libyan companies from the sanctions list in order to ensure the restoration of normal economic activity in the country.
Eesti toetab ka läbirääkimiste alustamist põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Egiptusega.
“These developments weaken possibilities for rule of law to develop in Russia,” said Paet.
„Sellised arengud nõrgestavad võimalusi õigusriikluse arenguks Venemaal,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet added that the international community is attentively following further developments in the situation.
Välisminister Paet lisas, et rahvusvaheline üldsus jälgib tähelepanelikult edasiste sündmuste kulgu.
“It is essential that the principles of rule of law are followed in reaching the final verdict in the Khodorkovsky trial,” he said.
„On oluline, et Hodorkovski kohtuprotsessi lõpliku otsuse langetamise puhul järgitaks õigusriigi põhimõtteid,” ütles ta.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Afghanistan is still one of the primary destinations for Estonian development co-operation and among our aid projects, health care is in a crucial position because it allows for actual improvement of the standard of living in Afghanistan.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistan jätkuvalt Eesti arengukoostöö üks peamisi sihtriike ning abiprojektide seas on tervishoid olulisel kohal, sest see võimaldab reaalselt afgaanide elatustaset parandada.