natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with his Turkish counterpart Ali Babacan in New York On Friday, 28th September.
Reedel, 28. septembril kohtus välisminister Urmas Paet New Yorgis oma Türgi kolleegi Ali Babacaniga.
At the meeting, the two ministers discussed visa-free travel for Estonian citizens visiting Turkey, as well as Turkey’s aspirations to join the European Union.
Kohtumisel olid kõne all viisavabaduse kehtestamine Eesti kodanikele ja Türgi liitumispüüdlused Euroopa Liiduga.
Foreign Minister Paet expressed Estonia’s expectation that Turkey will take steps towards allowing visa-free travel for Estonians.
Välisminister Paeti sõnul ootab Eesti, et Türgi astuks edasisi samme viisvabaduse kehtestamiseks Eesti kodanikele.
“We would like to have this worked out prior to the next big tourist season,” said Paet.
„Meie soovime selle asja korda saada enne järgmist turismihooaega,” ütles Paet.
Turkish Foreign Minister Ali Babacan gave an overview of the status of Turkey’s accession negotiations and of the implementation of their internal reforms.
Türgi välisminister Ali Babacan andis ülevaate liitumisläbirääkimiste seisust ja siseriiklike reformide läbiviimisest.
Foreign Minister Urmas Paet affirmed that Estonia still supports Turkey’s aspirations to join, and that he hopes that after the summer’s elections, their reform process will once again pick up momentum.
Välisminister Urmas Paet kinnitas, et Eesti toetab endiselt Türgi liitumispüüdlusi ja avaldas lootust, et pärast suviseid valimisi saab reformiprotsess taas hoos sisse.
“We feel that accession negotiations should continue without a delay,” said Paet.
„Oleme seda meelt, et liitumisläbirääkimised peavad viivitusteta jätkuma,” ütles Paet.
Paet also added that at the current moment, they should focus on their working level, in order to avoid overly politicizing the enlargement process.
Paet lisas, et praeguses olukorras tuleb rohkem keskenduda töötasandile, et vältida laienemisprotsessi liigset politiseerimist.
Speaking about reform of the organization, Paet said that administrative and structural re-shuffling would not suffice to revive OSCE activity.
Kohtumisel olid peateemadeks OSCE valimisvaatlusmissioonid, piirivalvealane koostöö Kesk-Aasia riikidega ning Osce tegevus Kosovos ja Afganistanis.
During their meeting in Budapest, Foreign Minister Urmas Paet and Thai Foreign Minister Kasit Piromya discussed Estonia’s request for Estonian citizens to be able to enter Thailand without a visa, bilateral relations, co-operation in international organisations, and tourism exchange.
Välisminister Urmas Paet ja Tai välisminister Kasit Piromya rääkisid kohtumisel Budapestis Eesti taotlusest, et Eesti kodanikud pääseksid Taisse viisavabalt, kahepoolsetest suhetest, koostööst rahvusvahelistes organisatsioonides ning turismivahetusest.
Foreign Minister Paet said that Estonian citizens could be given the opportunity to visit Thailand without a visa.
Välisminister Paet ütles, et Eesti kodanikel võiks olla võimalus külastada Taid viisavabalt.
“Currently Estonian citizens must apply for a Thai visa at the border,” he noted.
„Praegu peavad Eesti kodanikud taotlema Tai viisat piirilt,“ märkis ta.
Thai Foreign Minister Piromya promised he would do whatever he could to make sure that Estonian citizens can travel to Thailand without a visa in the near future.
Tai välisminister Piromya lubas, et teeb kõik endast oleneva, et lähimas tulevikus avaneks ka Eesti kodanikel võimalus viisavabalt Taisse reisida.
Paet asserted that Thailand is an important partner for Estonia in South-East Asia and that we will soon be prepared to sign an agreement for the avoidance of double taxation and a cultural and educational co-operation agreement with Thailand.
Paeti sõnul on Tai Eestile Kagu-Aasias oluline partner ning oleme peatselt valmis allkirjastama Taiga topeltmaksustamise vältimise lepingu ning kultuuri- ja hariduskoostöö kokkuleppe.
“Estonia could also be of interest to Thai entrepreneurs as a place to develop a regional distribution centre,” he added.
„Eesti võiks olla Tai ettevõtjatele ka huvipakkuv koht regionaalse jaotuskeskuse väljaarendamiseks,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet also met with Mongolian Foreign Minister Gombojav Zandanshatar in Budapest.
Välisminister Paet kohtus Budapestis ka Mongoolia välisministri Gombojav Zandanshatariga.
Foreign Minister Zandanshatar stated that Mongolia is very interested in learning about Estonia’s reform experiences so that it can strengthen democracy in its own state and learn about how a multi-party system functions.
Välisminister Zandanshatari sõnul on Mongoolia väga huvitatud Eesti reformikogemusest õppimisest, et tugevdada demokraatiat oma riigis ning õppida mitmeparteisüsteemi toimimist.
Paet confirmed that Estonia is open to the idea of sharing its reform experiences with Mongolia.
Paet kinnitas, et Eesti on valmis ja avatud Mongooliaga oma reformikogemusi jagama.
“Establishing regular political consultation would definitely be helpful,” he noted.
„Sellele aitaks kindlasti kaasa regulaarsete poliitiliste konsultatsioonide sisseseadmine,“ märkis ta.
Estonia will also soon be appointing a non-residing ambassador and an honorary consul to Mongolia.
Eesti on peagi nimetamas Mongooliasse ka mitteresideeriva suursaadiku ning aukonsuli.
Foreign Minister Urmas Paet and Latvian Foreign Minister Girts Valdis Kristovskis met in Budapest and signed a bilateral agreement on the reciprocal exchange and protection of classified information between Estonia and Latvia.
Välisminister Urmas Paet ja Läti välisminister Girts Valdis Kristovskis kirjutasid Budapestis alla ka Eesti ja Läti vahelise salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kokkuleppe.
Photos from the meetings: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Fotod kohtumistest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
"Development and security of small islands are directly influenced by climatic changes,” Paet commented.
"Väikesaarte areng ja julgeolek on otseselt mõjutatud kliimamuutustest," märkis Paet.
“For Estonia, it is elementary to link the issues of climatic changes and sustainable development to ensure economic growth, social development and environment protection on small islands,” he added.
"Eesti peab enesestmõistevaks kliimamuutuste ja kestliku arengu teemade sidumist ning toetab eesmärkide kokkuleppimist, et tagada saareriikide majanduskasv, sotsiaalne areng ning keskkonnakaitse," lisas ta.
The year 2014 has been declared the small islands year in the UN.
2014. aasta on kuulutatud ÜROs väikesaarte aastaks.
Due to changing climatic conditions, small islands are affected by rising global sea levels and as a consequence some of them may end up under water.
Väikesed saareriigid on kliimamuutuste tõttu mõjutatud maailmamere tõusust ning võib tekkida olukord, kus mõned neist jäävad tervikuna vee alla.
In addition, natural disasters that become more extreme every year hit these countries the strongest.
Lisaks räsivad üha ekstreemsemaks muutuvad loodustingimused neid riike kõige rohkem.
Global economic crises are also of acute concern for small islands.
Ka maailma majanduskriisid puudutavad väikesi saareriike teravalt.
At the meeting with the representatives of countries of Oceania and the Caribbean, the Estonian Minister of Foreign Affairs also talked about the crises, including the crisis in Ukraine.
Eesti välisminister kõneles kohtumisel Okeaania ning Kariibi mere saareriikide esindajatega ka kriisidest, seal hulgas olukorrast Ukrainas.
“Threatening the independence of independent states and any attempts to change the existing borders, using the power of arms, are in conflict with the Charter of the United Nations and international law in general,” Paet emphasised.
"Sõltumatute riikide iseseisvuse ohustamine ning katsed muuta nende piire relvajõul on vastuolus ÜRO põhikirjaga ning kogu kehtiva rahvusvahelise õigusega," rõhutas Paet.
The role of the International Criminal Court in fighting the indemnity was also discussed at the meeting.
Samuti räägiti kohtumisel Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rollist karistamatusega võitlemisel maailmas.
“It is important for all the countries to join the Rome Statute and offer no refuge to war criminals," said the Minister of Foreign Affairs, Urmas Paet.
"Oluline on, et kõik riigid ühineksid Rooma statuudiga ning üheski riigis ei oleks sõjakurjategijatel pelgupaika," lausus välisminister Paet.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet, on a visit in Afghanistan, met with President of Afghanistan Hamid Karzai on Tuesday, 15 January.
Teisipäeval, 15. jaanuaril kohtus Afganistanis visiidil viibiv välisminister Urmas Paet Afganistani presidendi Hamid Karzaiga.
At the meeting, the parties discussed Estonia’s military and civil contributions to the stabilisation and building up of Afghanistan.
Kohtumisel olid kõne all Eesti sõjaline ja tsiviilne panus Afganistani stabiliseerimisse ning ülesehitamisse.
President Karzai highly values Estonia’s participation in the International Security Assistance Force (ISAF).
President Karzai väärtustas kõrgelt Eesti osalust rahvusvahelistes julgeolekuabijõududes (ISAF).
“We are very grateful that this tiny nation so far away from Afghanistan is helping us in as complicated a region as Helmand province,” said President Karzai.
„Oleme väga tänulikud, et Afganistanist kaugel asuv väike riik aitab meid nii keerulises paigas kui seda on Helmandi provints,” ütles president Karzai.
The President of Afghanistan was interested in Estonia’s assessment of the security situation in Helmand province.
Afganistani president huvitus Eesti hinnangust julgeolekuolukorra kohta Helmandi provintsis.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the security situation in the southern part of Afghanistan is difficult and complicated.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on julgeolekuolukord Afganistani lõunaosas raske ja keeruline.
“Trust and cooperation with the local population are necessary in order to achieve stability,” Paet emphasized.
„Stabiilsuse saavutamiseks on vajalik usaldus ja koostöö kohalike elanikega,” rõhutas Paet.
“One possibility for increasing trust would be expanding development cooperation, which would help improve the standard of life for the people of Afghanistan,” he added.
„Üks võimalus usalduse tõstmiseks on arengukoostöö suurendamine, mis aitaks kaasa Afganistani inimeste elujärje paranemisele,” lisas ta.
Foreign Minister Paet confirmed that Estonia plans to significantly increase its civil contribution.
Välisminister Paet kinnitas, et Eesti kavatseb märgatavalt suurendada tsiviilpanust.
“We’re sending a medical expert to Helmand, who will be responsible for developing the medical system for the whole province and coordinating international aid,” Paet said.
„Saadame Helmandisse meditsiinieksperdi, kelle ülesandeks on kogu provintsi meditsiinisüsteemi arendamine ja rahvusvahelise abi koordineerimine,” sõnas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is sending one police officer to join the ranks of the European Union Police Mission.
Välisminister Urmas Paet ütles, et Eesti saadab EL politseimissiooni koosseisu ühe politseiniku.
In July the Foreign Ministry will send a new health care expert to Helmand Province in Afghanistan to co-ordinate Estonia’s development co-operation.
„Eesti on oma abiprojektides Afganistanis keskendunud Helmandi provintsi arstiabisüsteemi ülesehitusele.
“As a result of the work of our health care expert, we have been able to bring great progress to the development of medical aid in Helmand,” stated the foreign minister.
Tervishoiueksperdi töö tulemusel oleme oma tervishoiu abiprojektidega suutnud aidata Helmandi arstiabi arengut toetada,“ lausus välisminister.
“In Helmand Province, which has a population comparable to that of Estonia, there are only slightly more than 1300 people in the health care sector and fewer than 100 of them are doctors,” Paet added.
Elanikkonnalt Eestiga võrreldavas Helmandi provintsis on vaid veidi enam kui 1300 tervishoiuvaldkonnas tegutsevat inimest ning neist vähem kui 100 on arstid,” märkis Paet.
Afghanistan is one of the five poorest countries on earth and its human development statistics are among the world’s lowest.
Afganistan on üks maailma vaesemaid riike ja sealsed inimarengunäitajad on ühed madalamad.
On Thursday, 5 May, the Government, as proposed by the Foreign Ministry, decided to allocate means to the Border Guard Board to send an Estonian Border Guard Expert to Georgia.
Neljapäeval, 5. mail otsustas valitsus välisministeeriumi ettepanekul eraldada piirivalveametile vahendeid lähetamaks Gruusiasse Eesti piirivalveeksperdi.
The expert’s tasks will include being an adviser to Heikki Talvitie, the EU special representative for the South Caucasus, analysing as well as distributing information related to the security situation on the Georgian-Russian border to EU institutions and Member States, and as necessary advising the Georgian border guard.
Eksperdi tööülesanneteks on olla Euroopa Liidu Kaukaasia eriesindaja Heikki Talvitie nõunikuks koha peal ning analüüsida ja edastada informatsiooni seoses julgeolekuolukorraga Gruusia-Vene piiril EL institutsioonidele ja liikmesriikidele ning vajadusel nõustada Gruusia piirivalvet.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Georgia is one of Estonia’s foreign policy priorities, for that reason the sending of an Estonian expert is very important.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Gruusia üks Eesti välispoliitilisi prioriteete, seetõttu on Eesti eksperdi lähetamine väga oluline.
"The sending of an expert offers Estonia an opportunity to have an active say in the development of the European Union’s policy directed at Georgia," he noted.
"Eksperdi lähetamine annab Eestile ka võimaluse aktiivselt kaasarääkida Euroopa Liidu Gruusia-suunalise poliitika väljatöötamisel," märkis ta.
The Estonian expert will leave for Tbilisi on 9 May and stay there at least until 1 July of this year.
Eesti ekspert läheb Tbilisisse 9. mail ja viibib seal vähemalt kuni käesoleva aasta 1. juulini.
The mandate of the Border Monitoring Mission of the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) having operated on the Russian-Georgian border since 1999, terminated on 1 January of this year.
Aastast 1999 Vene-Gruusia piirilõikudel tegutsenud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) piirivaatlusmissiooni mandaat lõppes käesoleva aasta 1. jaanuaril.
Georgia has applied to international organisations to continue the border monitoring mission.
Gruusia on rahvusvaheliselt üldsuselt palunud piirivaatlusmissiooni jätkumist.
Since the continuation or resumption of the OSCE border monitoring mission is not possible, Georgian Foreign Minister Salome Zurbisvili asked the Secretary-General of the Council of the EU Javier Solana for the Member States to take over the border monitoring activities.
Kuna OSCE piirivaatlusmissiooni jätkumine või uuesti alustamine ei ole võimalik, palus Gruusia välisminister Salome Zurabisvili EL Nõukogu peasekretärilt Javier Solanalt Euroopa Liidu liikmesriikidel piirivaatlustegevus üle võtta.
The European Union’s Political and Security Committee decided on 17 March 2005 at the proposal of the EU’s Council Secretariat to urgently send additional border guard and police experts to Georgia.
Euroopa Liidu Poliitika- ja julgeolekukomitee otsustas 17. märtsil 2005 EL Nõukogu Sekretariaadi ettepanekul saata kiirkorras Gruusiasse täiendavad piirivalve- ja politseieksperdid.
The Foreign Ministry assembled the humanitarian aid shipment through close co-operation with the Rescue Board (Päästeamet).
Humanitaarabi saadetise kokkupanemisel tegi välisministeerium tihedat koostööd Päästeametiga.
Considering the basic needs of the refugees, especially children, the items being sent to Georgia this time are blankets, pillows, hygienic necessities, diapers, foodstuff, and medical supplies.
Põgenike ja laste esmavajadusi arvesse võttes lähevad seekord Gruusiasse teele tekid, padjad, hügieenitarbed, mähkmed, toiduained ja meditsiiniseadmed.
The total weight of the shipment is over 10 tonnes.
Saadetise kogukaal ulatub üle 10 tonni.
The shipment also contains disinfectants that were donated by AS Chem-Pharm.
Veel sisaldab abisaadetis AS Chemi-Pharmi kingitud desinfitseerimisvahendeid.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the ones who are suffering most under the Russia-Georgia military conflict are peaceful citizens, including children.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Vene-Gruusia sõjalise konflikti suurimateks kannatajateks rahulikud elanikud, sealhulgas lapsed.
“Many children have lost their parents and homes,” Foreign Minister Paet noted.
„Väga paljud lapsed on kaotanud oma vanemad ning kodu,” märkis välisminister Paet.
“Estonia’s aid will help improve their situation, if only a little bit,” he added.
„Eesti abi aitab nende olukorda veidigi leevendada,” lisas ta.
The homes of about 30,000 internal refugees have been completely destroyed, so now those people have no home to return to.
30 000 sisepõgeniku kodud on täielikult hävinud ning neil ei ole enam kuhugi tagasi pöörduda.
Estonia is sending two civil observers to Georgia as part of the European Union observation mission.
Eesti saadab Euroopa Liidu vaatlusmissiooni koosseisus Gruusiasse kaks tsiviilvaatlejat.
The Estonians joining the mission, which begins next week, will begin working in the Poti region of Georgia.
Järgmisel nädalal missioonile minevad Eesti vaatlejad hakkavad tööle Poti piirkonnas.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union member states have been extremely active in recruiting for the observation mission to be sent to Georgia and realise the importance of the mission.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Euroopa Liidu riigid Gruusiasse suunduva vaatlusmissiooni komplekteerimisel olnud äärmiselt aktiivsed ning tunnetanud missiooni olulisust.
“Estonia was prepared to send nine observers with the observation mission, out of which two will go initially,” noted Foreign Minister Urmas Paet.
„Eesti oli valmis vaatlusmissioonile saatma üheksa vaatlejat, kellest esialgu läheb missioonile kaks,” märkis välisminister Urmas Paet.
“The readiness to contribute to the mission was just as great in other EU nations, so that there were far more candidates for the mission than positions to fill.”
„Ka teistest Euroopa Liidu riikidest oli osalemise valmisolek sama kõrge, nii et kandidaate oli kaugelt rohkem kui planeeritud kohti.”
The mandate for the European Union observation mission has been given for 12 months, from 1 October this year to 20 September 2009.
Euroopa Liidu vaatlusmissiooni mandaat on antud 12 kuuks, 1. oktoobrist käesoleval aastal kuni 20. septembrini 2009.
The mission will be replenished in four months, when the mission period for the observers participating in the current and initial phase of the mission ends.
Missioon võib saada täiendust nelja kuu pärast, mil saab ümber praeguse, esialgses faasis osalevatele vaatlejate missiooniperiood.
Today is the public launch of the EU Sanctions Map, a web application developed by the Estonian Foreign Ministry as a user-friendly source of up-to-date information on the various sanctions applied in the EU.
Tänasest on kõigile ligipääsetav välisministeeriumi arendatud Euroopa Liidu sanktsiooniveeb (EU Sanctions Map), mille eesmärk on kasutajasõbralikult ja lihtsalt edastada ajakohast infot EL-is rakendatavate sanktsioonide kohta.
In addition to conveying a foreign policy position, sanctions also require companies and individuals in the EU to refrain from certain activities.
Lisaks välispoliitilise seisukoha edastamisele kohustatakse sanktsioonidega ELi ettevõtjaid ja kodanikke hoiduma teatud tegevustest.
“Companies tend to err on the side of caution and refrain from transactions with third countries even if these are not in fact violations of sanctions.
„Ettevaatlikkuse tõttu, mida see olukord põhjustab, jäävad ettevõtjatel tegemata ka sellised tehingud kolmandate riikidega, mis ei ole sanktsioonidega vastuolus.
But this is not consequence member states intended when they agreed to impose sanctions,“ added Hiio.
See aga pole tagajärg, mida liikmesriigid tahavad põhjustada, kui nad sanktsioone kokku lepivad,“ lisas Hiio.
As the name suggests, the website sanctions applied by the EU are shown on a world map.
Sanktsiooniveebis on Euroopa Liidus rakendatavad sanktsioonid kuvatud maailmakaardile.
“Users can find the information they need either on the map or on the list of restrictions.
„Kaardilt või piirangute nimekirjast saab kasutaja leida selle info, mida tal on tarvis.
Users can also access the guidelines issued for implementation of sanctions and other relevant documents,” said Hiio.
Samuti jõuab kasutaja sanktsioonide rakendamiseks välja antud juhendmaterjalide ja muude asjakohaste dokumentideni,“ kirjeldas Juuli Hiio sanktsiooniveebi lihtsust.
Hiio said EU Sanctions Map is the Estonian Presidency’s digital contribution to bringing more clarity to a foreign policy instrument the EU is using more often.
Juuli Hiio sõnul on sanktsiooniveeb Eesti kui eesistuja liikmesriigi panus ühe järjest sagedamini kasutatava ELi välispoliitika vahendi selgitamisel, kasutades selleks digitaalset platvormi.
“Sanctions are a part of the EU’s Common Foreign and Security Policy, which means that they are regulated in all Member States in largely the same way.
„Sanktsioonid on osa ELi ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast, mis tähendab seda, et suures osas on see kõikides liikmesriikides samamoodi reguleeritud.
It would not be reasonable to spend time and resources simultaneously in Tallinn and, say, Lisbon, on shedding light on the complicated framework and answering the same types of questions on a daily basis if the answers are actually just a few clicks away,” said Hiio.
Pole mõistlik nii Tallinnas kui Lissabonis kulutada samaaegselt aega ja ressurssi selle keerulise raamistiku selgeks tegemiseks ja igapäevaselt samasugustele küsimustele vastamiseks, kui need vastused on võimalik saada paari klikiga,“ ütles Hiio.
At the end of the Estonian Presidency of the Council of the EU, Estonia will hand over the administration of EU Sanctions Map to the European Commission.
Pärast eesistumist Euroopa Liidu Nõukogus annab Eesti sanktsiooniveebi haldamise üle Euroopa Komisjonile.
At the request of the UN Office for the Co-ordination of Humanitarian Affairs, Estonia will be sending supplies to the humanitarian operations information centre.
Lähtudes jätkuvalt keerulisest humanitaarolukorrast lähetab Eesti lähipäevil Haitile päästemeeskondade tegevust toetava meditsiinitöötaja ja mehaaniku.
Estonia also sent an IT expert and a 3-member logistics team with supplies to Haiti to support the activities of international organisations.
Samuti lähetas Eesti Haitile rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust toetama ühe IT eksperdi ja kolmeliikmelise logistikameeskonna koos varustusega.
A member of the Estonian Rescue Board also worked in Haiti as part of the European Union evaluation team.
Eesti Päästemeeskonna liige töötas Haitil ka Euroopa Liidu hindamismeeskonna koosseisus.
The European Commission has promised to support long-term reconstruction work in Haiti with 3.1 billion kroons (200 million EUR).
Euroopa Komisjon on lubanud Haiti pikaajalist ülesehitust toetada 3,1 miljardi krooniga (200 miljoni euroga).
The European Commission has allocated 468 million kroons (30 million EUR) for humanitarian aid in Haiti and the member states have bilaterally donated nearly 1.44 billion kroons (92 million EUR).
Euroopa Komisjon on Haitile humanitaarabiks eraldanud 468 miljonit krooni (30 miljonit eurot) ning liikmesriigid kahepoolselt ligi 1,44 miljardit krooni (92 miljonit eurot).
The celebrations and commemorations of this event symbolized the end of one era and the beginning of another.
Asjassepuutuvaks motoks on: mäleta olevikku, mõtle minevikule ja kujunda tulevikku.
Times have changed.
Samas on ka puudusi.
Within the framework of a development co-operation project funded by the Foreign Ministry, the NPO Mondo and the Estonian Defence Forces sent 1 500 first aid kits to Afghanistan, which are meant to be given to those in Helmand Province who complete first aid training.
Välisministeeriumi rahastatud arengukoostööprojekti raames saatis MTÜ Mondo koostöös Eesti Kaitseväega Afganistani 1500 esmaabipakki, mis on mõeldud Helmandi provintsis toimunud esmaabikoolituse läbinutele.