natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“The Mediterranean Union and Eastern Partnership will deepen multi-faceted regional co-operation,” stated Paet.
„Vahemereliit ja idapartnerlus süvendavad mitmekülgselt regionaalset koostööd,” sõnas Paet.
The Foreign Ministers underscored the importance of the Barcelona process and of the complementing European Neighbourhood policy in introducing political, social as well as economic reforms in the Southern and Eastern Mediterranean countries.
Välisministrid rõhutasid kohtumisel Barcelona protsessi ning seda täiendava Euroopa Naabruspoliitika olulisust poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide saavutamisel Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvates riikides.
The Foreign Ministers discussed political and security, social and cultural co-operation, as well as economic and financial co-operation at the meeting.
Välisministrid arutasid kohtumisel nii poliitilist ja julgeoleku-, sotsiaal- ja kultuurikoostööd kui ka majandus- ja finantskoostööd.
At his meeting today in Tallinn with Foreign Minister of Kosovo Enver Hoxhaj, Foreign Minister Urmas Paet reaffirmed Estonia’s support for achieving a visa waiver with the European Union for Kosovo, if the set requirements have been filled.
Tänasel kohtumisel Tallinnas Kosovo välisministri Enver Hoxhaj’ga kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti toetust Euroopa Liidu viisavabaduse sisseseadmisele Kosovoga, kui selleks seatud tingimused on täidetud.
“All of the Western Balkan countries have a visa waiver with the European Union except for Kosovo.
„Kõigi Lääne-Balkani riikidega on Euroopa Liidul viisavabadus, välja arvatud Kosovoga.
We hope that this will change soon,” he said.
Loodan, et ka see muutub peagi,“ ütles ta.
Today in Tallinn foreign ministers Paet and Hoxhaj signed the readmission agreement between Estonia and Kosovo and also the implementation protocol for the agreement.
Välisminister Paet ja Hoxhaj kirjutasid täna Tallinnas alla Eesti ja Kosovo vahelise tagasivõtulepingule ja selle rakendusprotokollile.
Paet stated that in recent years Kosovo has taken important steps towards normalising relations with Serbia and that this is vital for strengthening both Kosovo and Serbia’s relations with the European Union.
Paeti sõnul on Kosovo teinud viimasel ajal olulisi samme suhete normaliseerimisel Serbiaga ning see on oluline ka nii Serbia kui Kosovo suhete tugevdamiseks Euroopa Liiduga.
“Estonia supports Kosovo’s integration with the European Union because this ensures, among other things, the security of that region.
„Eesti toetab Kosovo lõimumist Euroopa Liiduga, sest see kindlustab muu hulgas ka julgeolekut sealses piirkonnas.
We support starting negotiations for a Stabilisation and Association Agreement with Kosovo,” Paet said.
Toetame stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste alustamist Kosovoga,“ lausus Paet.
“The agreement reached between Kosovo and Serbia regarding North Kosovo was a historical step that required tremendous willingness to compromise from both sides,” he added.
„Kokkulepe Kosovo ja Serbia vahel Põhja-Kosovo osas oli ajalooline samm ning nõudis mõlemalt poolelt suurt kompromissivalmidust,“ lisas ta.
Paet said that it is now important for the agreement between Kosovo and Serbia to be implemented.
Paeti sõnul on nüüd tähtis Kosovo ja Serbia vahelise kokkuleppe rakendamine.
“We hope that Kosovo and Serbia will continue to show their good will in this process,” he added.
„Loodame, et Kosovo ja Serbia näitavad ka selles osas jätkuvalt head tahet,“ lisas ta.
Regarding the European Union rule of law mission in Kosovo EULEX, Foreign Minister Urmas Paet noted that Estonia has consistently contributed to the mission’s work.
Euroopa Liidu õigusriigi EULEX missiooni kohta Kosovos märkis Paet, et Eesti on missiooni toimimisse järjepidevalt panustanud.
As things stand right now, the mission’s mandate will end in the summer of 2014.
Praeguse seisuga lõppeb missiooni mandaat 2014. aasta suvel.
“Estonia feels that the mission should continue after the summer of 2014, because it has not yet been fully implemented,” Paet asserted.
„Eesti leiab, et missioon peaks ka pärast 2014. aasta suve jätkama, sest see ei ole veel täielikult täidetud,“ lausus Paet.
“We highly value the mission’s success in the border guard, police and customs sectors, but in the areas of legal protection and issues regarding North Kosovo, the mission still has uncompleted assignments,” he added.
„Hindame missiooni töö edukust piirivalve, politsei ja tollisektoris, kuid õiguskaitse valdkonnas ning Põhja-Kosovo osas on missiooni ülesanded veel täitmata,“ lisas ta.
Paet stated that Estonia is ready to share its experiences with carrying out reforms with Kosovo.
Paeti sõnul on Eesti valmis Kosovoga jagama oma kogemusi reformide läbiviimisel.
“Currently Estonia in co-operation with Finland is carrying out a project for building up a domestic security higher education degree in Kosovo,” he noted.
„ Eesti koos Soomega viib hetkel ellu projekti sisejulgeolekualase kõrghariduse ülesehitamiseks Kosovos,“ märkis ta.
“Kosovo may also be interested in Estonia’s knowledge and experiences regarding the establishment of various e-solutions, to help carry out public administration and legal system reforms,” he added.
„Samuti võivad Kosovole huvi pakkuda Eesti oskused ja kogemused erinevate e-lahenduste juurutamisel, et viia läbi avaliku halduse ning justiitssüsteemi reformi,“ lisas ta.
Estonia will be participating in a NATO Crisis Management Exercise (CMX 2009) from 4-10 March.
4.-10. märtsini osaleb Eesti NATO kriisiohjeõppusel (CMX 2009 - Crisis Management Exercise).
The scenario for the staff exercise, which will take place in real time, is fictional.
Reaalajas toimuva staabiõppuse stsenaarium on fiktiivne.
The CMX is a regularly scheduled NATO Crisis Management Exercise, the goal of which is to practice political, military and civil organisation and crisis management procedures in order to be able to support NATO consultations and the collective decision-making process in a crisis situation.
CMX on regulaarselt korraldatav NATO kriisiohjeõppus, mille eesmärgiks on harjutada NATO kriisiohjamise poliitilist, sõjalist ja tsiviilset korraldust ning protseduure, et toetada NATO konsultatsioone ja kollektiivset otsustusprotsessi kriisiolukorras.
Another aim of the exercise is to practice consultation procedures with the NATO partner states and international organisations participating in the exercise.
Õppuse üks eesmärkidest on ka harjutada konsultatsiooniprotseduure NATO partnerriikide ja õppusele kaasatud rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Participating in CMX 2009 will be all 28 NATO member states, the partner states Armenia, Austria, Azerbaijan, Finland, Georgia, Ireland, Sweden, Switzerland, Macedonia and Ukraine, as well as Israel from the Mediterranean Dialogue countries.
CMX 2009-l osalevad kõik NATO 28 liikmesriiki ning partnerriikidest Armeenia, Austria, Aserbaidžaan, Soome, Gruusia, Iirimaa, Rootsi, Šveits, Makedoonia ja Ukraina ning Vahemere dialoogi riikidest Iisrael.
In addition, the sub-organisations of the UN, the International Committee of the Red Cross, the European Union, the Organisation for Security and Co-operation in Europe, and the International Organisation for Migration will be participating.
Lisaks osalevad õppustel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) allorganisatsioonid, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC), Euroopa Liit, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon.
About 2 500 will be involved in the exercise.
Õppusega on seotud ligikaudu 2500 inimest.
Institutions from Estonia that will be included in the exercise are the Foreign Ministry, Estonia’s Permanent Representation to NATO, the Defence Ministry, the Defence Forces, the State Chancellery, the Security Police, the Ministry of Economics and Communications, the Interior Ministry, the Rescue Board, the Finance Ministry, and the Justice Ministry.
Eestist on õppusele kaasatud välisministeerium, Eesti esindus NATO juures, kaitseministeerium, kaitsejõudude peastaap, riigikantselei, kaitsepolitseiamet, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, siseministeerium, päästeamet, rahandusministeerium ja justiitsministeerium.
This is Estonia’s fourth time participating in the CMX exercise (earlier exercises took place in 2005, 2006 and 2008).
Eesti osaleb CMX õppusel juba neljandat korda (varasemad õppused toimusid 2005, 2006 ja 2008 aastal).
From 12-16 November Estonia will participate in NATO’s Crisis Management Exercise (CMX 2012) for the sixth time.
12.−16. novembril osaleb Eesti juba kuuendat korda NATO kriisiohjeõppusel (CMX 2012 - Crisis Management Exercise).
The goal of the CMX 2012 exercise is to test NATO’s readiness to respond to asymmetrical threats to NATO using the procedures and policies that have been agreed upon within the organisation.
CMX 2012 õppuse eesmärk on testida NATO valmisolekut vastata NATO-t ähvardavatele asümmeetrilistele ohtudele kasutades NATO-s kokkulepitud protseduure ja poliitikaid.
Another goal is to practice strategic consultations on the political and military level as well as the collective decision-making process.
Samuti harjutada strateegilisel poliitilisel ja sõjalisel tasemel konsultatsioone ning kollektiivset otsustusprotsessi.
This year CMX 12 is taking place in parallel with NATO’s technical cyber security staff exercise Cyber Coalition 12 (CC12).
Käesoleval aastal toimub CMX12-ga paralleelselt ka NATO tehniline küberkaitse staabiõppus Cyber Coalition 12 (CC12).
For Estonia it is essential that any cyber problems detected during the CC12 be addressed in the North Atlantic Council and that opportunities are created to practice NATO’s cyber security plans, measures and procedures on all levels.
Eesti jaoks on oluline CC12-st tõusetuvate küberprobleemide käsitlemine Põhja-Atlandi Nõukogus ja võimalus harjutada kõikidel tasanditel NATO küberkaitseplaane, meetmeid ning protseduure.
Participants in the 2012 exercise will be NATO headquarters, NATO military commands, and NATO member states as well as partner states Finland and Sweden.
2012. aasta õppusest võtavad osa NATO peakorter, sõjalised väejuhatused ja NATO liikmesriigid ning partnerriikidest Soome ja Rootsi.
The European External Action Service will also be actively involved in the exercise.
Lisaks on õppusesse aktiivselt kaasatud ka Euroopa välisteenistus.
The Foreign Ministry will co-ordinate the exercise in Estonia.
Õppuse koordinaator Eestis on välisministeerium.
Other participants in Estonia will be the Defence Ministry, the Defence Forces, the State Chancellery, the Security Police, the Ministry of Economics and Communications, the Interior Ministry, the Information System Authority, and the Estonia Representation to NATO.
Õppusel osalevad kaitseministeerium, kaitseväe peastaap, riigikantselei, kaitsepolitseiamet, siseministeerium, riigi infosüsteemi amet, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning Eesti esindus NATO juures.
At a meeting in New York with Executive Director of the UN Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women (UN Women) Michelle Bachelet, Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s contribution to the protection of women’s right and the fight against violence against women.
Kohtumisel New Yorgis ÜRO naiste õigusi edendava agentuuri (UN Women) tegevdirektori Michelle Bachelet’ga kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti panustamist naiste õiguste kaitsesse ning naistevastase vägivallaga võitlemisse.
“We are very pleased that the UN organisation UN Women, which was created in 2010 with the help of the Estonian ambassador to the UN, is off to a successful start,” said Paet.
„Meil on väga hea meel, et 2010. aastal Eesti ÜRO suursaadiku kaasjuhtimisel loodud ÜRO naisteorganisatsiooni UN Women’i tegevus on edukalt käivitatud,“ ütles Paet.
Paet said that Estonia has actively participated in the work of the executive board of UN Women.
Paeti sõnul on Eesti aktiivselt osalenud UN Women’i nõukogu töös.
“Last year we were a vice president of the board.
„Eelmisel aastal tegutsesime nõukogu asepresidendina.
We are prepared to continue working to help achieve the goals of UN Women,” he said.
Oleme valmis ka edaspidi näiteks hõlbustajana UN Women’i eesmärkide saavutamisele kaasa aitama,“ ütles ta.
While meeting in New York with UN Special Representative on Sexual Violence in Conflict Zainab Hawa Bangura, Foreign Minister Paet emphasised that using sexual violence as a tactic in war is completely unacceptable.
Kohtudes New Yorgis ÜRO peasekretäri eriesindajaga seksuaalvägivalla küsimustes konfliktiolukordades Zainab Hawa Banguraga rõhutas välisminister Paet, et seksuaalvägivalla kasutamine sõjapidamisvahendina on täiesti lubamatu.
“A broad-based approach is essential in the fight against violence against women in conflict situations – we must take into account the security, development, and human rights aspects,” stated the foreign minister.
„Oluline on laiapõhjaline lähenemine naistevastase vägivalla vastu võitlemisel konfliktides – tuleb arvestada nii julgeoleku, arengu kui ka inimõiguste aspektidega,“ lausus välisminister.
“It is very alarming that extreme violators of human rights frequently remain unpunished.
„On väga murettekitav, et inimõiguste rasked rikkujad jäävad tihti karistuseta.
But the government has the primary responsibility of ensuring its citizens’ safety,” Paet noted.
Valitsustel on aga esmane kohustus tagada oma elanike turvalisus,“ märkis Paet.
He added that reducing impunity is one of the most essential elements in the fight against violence against women.
Ta lisas, et karistatamatuse vähendamine on üks olulisimaid elemente naistevastase vägivalla vastases võitluses.
According to Foreign Minister Paet, the president of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court, Tiina Intelmann, has repeatedly brought up the issue of sexual violence against women and girls in the context of war crimes, crimes against humanity, and genocide.
Välisminister Paeti sõnul on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide president Tiina Intelmann tõstatanud korduvalt küsimuse naiste ja tütarlaste vastasest vägivallast sõjakuritegude ning inimsusevastaste kuritegude kontekstis.
“The Criminal Court plays a very important role in combating these kinds of crimes.
„Kriminaalkohtul on väga oluline roll selliste kuritegude vastu võitlemisel.
The court’s investigations and the knowledge that no crime will go unpunished could prevent such crimes or hinder their continuation,” stated Paet.
Kohtu uurimine – ja teadmine, et ükski kuritegu ei jää karistuseta – võib ära hoida edasisi kuritegusid või nende süvenemist,“ lausus Paet.
During their meeting, UN Special Representative Bangura spoke about UN activities in fighting violence against women in Afghanistan, Bosnia, the Democratic Republic of the Congo, Liberia and Darfur, and Sudan.
ÜRO peasekretäri eriesindaja Bangura rääkis kohtumisel ÜRO tegevustest naistevastase vägivallaga võitlemisel Afganistanis, Bosnias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Libeerias ja Darfuris, Sudaanis.
Bangura confirmed that there is no justification – cultural, religious or otherwise – for violence against women or gender-based violence.
Bangura kinnitusel ei saa naistevastasel ja soopõhisel vägivallal olla mingit – ei kultuurilist ega usulist – õigustust.
For additional information on the UN’s activities to fight against sexual violence in conflict situations and opportunities to help achieve its goals, visit http://www.stoprapenow.org/.
Lisainfot ÜRO tegevusest seksuaalvägivalla vastases võitluses konfliktiolukordades ja võimalustest selle eesmärkide saavutamisele kaasa aidata: http://www.stoprapenow.org/
Estonia is prepared to donate about one million kroons to help alleviate the aftermath of the earthquake in Haiti.
Eesti on valmis Haiti maavärina tagajärgede leevendamiseks andma abi orienteeruvalt miljoni krooni ulatuses.
The Foreign Ministry is currently assessing co-operation with other state institutions to help victims of the earthquake and alleviate the aftermath.
Välisministeerium hindab praegu koostöös teiste riigiasutustega võimalusi Haiti maavärina ohvrite aitamiseks ja tagajärgede leevendamiseks.
“Our thoughts are with all the victims of the earthquake in Haiti and their families.
„Tunneme kaasa kõigile Haitil toimunud maavärina ohvritele ja nende lähedastele.
Estonia, like the entire international community, is with the guidance of the UN charting out what is needed and what needs to be done first to help Haiti and its people,” said Foreign Minister Paet.
Eesti nagu kogu rahvusvaheline üldsus kaardistab hetkel ÜRO juhtimisel, mida on tarvis ja võimalik esmajärjekorras teha Haiti ning Haitil viibivate inimeste aitamiseks,“ ütles välisminister Paet.
“The situation in Haiti is very complicated at the moment, and therefore communicating to find out what is urgently needed there is difficult.
„Olukord Haitil on praegu väga keeruline ja sellest tulenevalt on raskendatud ka sidepidamine sealsete esmaste abivajaduste teadasaamiseks.
However, it is important that the first urgently-needed aid arrives to the disaster area as soon as possible,” he acknowledged.
Oluline on siiski, et esmane abi jõuaks katastroofipiirkonda võimalikult kiiresti,“ tõdes ta.
A very powerful earthquake struck Haiti on the evening of Tuesday, 12 January.
Väga tugev maavärin tabas Haitit teisipäeva, 12. jaanuari õhtupoolikul.
The earthquake, measured to be 7.0-magnitude, was followed by strong aftershocks.
Hinnanguliselt 7,0-magnituudisena mõõdetud maavärinale järgnesid tugevad järeltõuked.
The epicentre of the earthquake, which caused massive destruction, was about 16 kilometers south-west of the Haitian capital Port-au-Prince and was centred 10 kilometers underground.
Rohkeid purustusi põhjustanud maavärina epitsenter asus Haiti pealinnast Port-au-Prince’ist 16 kilomeetri kaugusel edelas ning paiknes 10 kilomeetri sügavusel maapõues.
pressitalitus@mfa.ee
pressitaluts@mfa.ee
Today’s foreign policy address is mainly concentrated on the following topics: security, external economic policy, and the European Union.
Tänases välispoliitika ettekandes on kesksel kohal julgeolek, välismajanduspoliitika ja Euroopa Liit.
In all three of these realms the last year brought with it progress as well as presented us with new challenges.
Kõigis neis kolmes valdkonnas tõi möödunud aasta nii edasiminekuid kui ka uusi väljakutseid.
We are participating for the first time in the formulation of NATO’s new Strategic Concept, which will also be under discussion this spring at the NATO foreign ministers’ meeting taking place in Estonia.
Nii osaleme esmakordselt NATO uue strateegilise kontseptsiooni väljatöötamises, mis tuleb arutuse alla ka tänavu kevadel Eestis toimuval NATO välisministrite kohtumisel.
In the economic realm, we have made major decisions that have brought accession to the euro zone within arm’s reach.
Majanduse vallas oleme langetanud kaalukaid otsuseid, mis on toonud liitumise eurotsooniga käegakatsutavasse ulatusse.
We are also on the threshold of joining the Organisation for Economic Co-operation and Development -- the OECD -- which assembles 30 economically likeminded states.
Samuti seisame maailma 30 majanduslikult ühtemoodi mõtlevat riiki koondava Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni – OECDga - liitumise lävel.
Last spring, Eastern Partnership became an official policy of the European Union, and there are plans to establish an Eastern Partnership training centre here in Tallinn.
Kevadel sai idapartnerlus Euroopa Liidu ametlikuks poliitikaks ja Tallinnas on kavas rajada idapartnerluse koolituskeskus.
Thanks to Sweden’s successful leadership, the European Union’s Baltic Sea Strategy, in which Estonia heads the internal market sphere, was approved in the fall.
Rootsi edukal juhtimisel leidis sügisel heakskiidu Euroopa Liidu Läänemere strateegia, kus Eesti juhib siseturu valdkonda.
First of all, security.
Ja esmalt julgeolekust.
United States President Woodrow Wilson’s adviser Isaiah Bowman noted already when NATO was founded 60 years ago: “… there is no line anywhere in the world that can limit the United States’ area of interest, since there is no line that can prevent that which is distant from becoming the closest threat.”
USA presidendi Woodrow Wilsoni nõunik Isaiah Bowman märkis juba NATO loomise ajal 60 aastat tagasi: „ei ole joont kusagil maailmas, mis piiristaks Ühendriikide huvide ala, sest ükski joon ei saa takistada, et see, mis on kaugel, ei osutu lähedaimaks hädaohuks.”
Today’s threats know no borders, and we in Estonia have also perceived that our security does not begin at our national, or even at NATO’s, borders, but rather much further afield.
Tänapäeva ohud ei tunne piire, mistõttu oleme ka Eestis tunnetanud, et meie julgeolek ei alga mitte meie riigi ega ka NATO piiridest, vaid hoopis kaugemalt.
This is why Estonia’s troops are active in the world’s crisis hotbeds and why Estonia has taken it upon itself to make the world aware of cyber threats, including the elaboration of the appropriate international and national legislation.
See on põhjus, miks Eesti kaitseväelased tegutsevad maailma kriisikolletes ning miks oleme võtnud südameasjaks küberohtude teadvustamise maailmas ning asjakohase rahvusvahelise ja riikliku seadusandluse täiustamise.
Last March, the European Commission authorised the launch of the initiative for the defence of critical infrastructure, and already a month later a conference devoted to this matter was held in Tallinn.
Euroopa Komisjon kiitis läinud märtsis heaks kriitilise infrastruktuuri kaitse algatuse ja juba kuu aega hiljem toimus Tallinnas sellele pühendatud konverents.
The next step on the agenda is to conduct an appropriate training exercise within the European Union.
Järgmise sammuna on kavas vastava Euroopa Liidu sisese õppuse läbiviimine.
This confirms that NATO is visible in Estonia and in the Baltic States and that our security is better ensured than ever before.
See kinnitab ühtlasi, et NATO on Eestis ja Balti riikides nähtav ning et meie julgeolek on kindlamini tagatud kui kunagi varem.
For more than 60 years, NATO has firmly stood on two pillars -- collective defence, which has been stipulated in the Charter’s Article V, and credible deterrence.
NATO on enam kui 60 aastat püsinud kindlalt kahe samba – põhikirja viiendas artiklis sätestatud kollektiivkaitse, ja usutava heidutuse alusel.
These pillars must remain.
Need sambad peavad püsima.
And in this matter the allies share the same view.
Ja selles on liitlased ühel nõul.
The backbone of the Concept must consist of NATO’s visibility, credibility, and the clear expression of its capabilities.
Kontseptsiooni selgroo peab moodustama NATO nähtavuse, usutavuse ja võimete selge väljendamine.
It is also necessary to achieve synergy between the collective defence capability on the one hand and capabilities in out-of-area operations on the other hand.
Vajalik on ka sünergia saavutamine ühelt poolt kollektiivkaitse ja teisalt väljaspool alliansi territooriumi toimuvatel operatsioonidel osalemise võimete vahel.
We must devote just as much attention to dealing with both conventional and new security risks such as cyber defence and energy security.
Ühtviisi suure tähelepanuga tuleb strateegias käsitleda nii konventsionaalseid kui ka uusi julgeolekuriske nagu küberkaitse ja energiajulgeolek.
We expect substantial discussions concerning the Concept here in Tallinn.
Ootame sel teemal Tallinnas ka sisukat arutelu.
In addition to renewing the Strategic Concept, it is important to continue NATO’s open door policy.
Strateegilise kontseptsiooni uuendamise kõrval on tähtis, et NATO jääks avatuks ka uutele liitujatele.
Last spring, the Alliance was strengthened by the accession of two new allies -- Albania and Croatia -- and at the end of the year Montenegro began to implement its Membership Action Plan (MAP).
Läinud kevadel tugevnes allianss kahe uue liitlase - Albaania ja Horvaatia võrra ning aasta lõpus alustas liikmesuse tegevuskava (MAP) läbiviimist Montenegro.
We hope that Bosnia and Herzegovina will receive its Action Plan already this spring here in Tallinn.
Loodame, et Bosnia ja Hertsegoviina saab tegevuskava juba kevadisel NATO välisministrite kohtumisel Tallinnas.