natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Press officer, Estonian Embassy in London
Londoni saatkonna pressiesindaja
Today the European Union development ministers agreed on the co-ordinated activity of the European Union to help the victims of the Haiti earthquake over the next few weeks and months.
Täna leppisid Euroopa Liidu arenguministrid kokku Euroopa Liidu koordineeritud tegevuses Haiti maavärina ohvrite aitamiseks lähinädalatel ja -kuudel.
The contribution of the European Commission and member states thus far totals 122 million euros.
Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide panus on tänase seisuga 122 miljonit eurot.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia’s contribution to help the victims of the Haiti earthquake totals 3.9 million kroons.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti panus Haiti maavärinas kannatanute abistamiseks 3,9 miljonit krooni.
“Estonia’s final contribution will be known when the missions of our experts come to an end.
„Eesti lõplik panus saab selgeks meie lähetatud ekspertide missioonide lõpul.
The role of the logistics experts sent from Estonia is to help co-ordinate arrivals, and their mission may be extended depending on developments in Haiti,” Paet emphasised.
Eestist lähetatud logistikute roll on kaasa aidata abi koordineeritud kohalejõudmisele ning nende missiooni pikkus sõltub arengutest Haitil,“ toonitas Paet.
Foreign Minister Paet emphasised that in order for the aid that has been contributed and will continue to be contributed to reach those who need it in Haiti, the international community must work in close co-operation.
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et juba panustatud ja edaspidi panustatav abi Haitil vajajateni jõuaks, tuleb rahvusvahelisel kogukonnal teha tihedat koostööd.
“It is necessary to get rapid aid that is also well co-ordinated to the victims of the earthquake.
„Vajalik on kiire ja samas koordineeritud abi osutamine maavärinas kannatanutele.
Since there is a need to co-ordinate the aid activities of European Union countries, an extraordinary meeting of the European Union development ministers took place today in Brussels,” he noted.
Tulenevalt vajadusest koordineerida Euroopa Liidu riikide abitegevusi toimus Brüsselis ka tänane erakorraline Euroopa Liidu arengukoostöö ministrite kohtumine,“ märkis ta.
“The co-operation of the Dominican Republic in helping to facilitate international aid is also very important,” Paet added.
„Väga oluline on ka Dominikaani Vabariigi koostöö rahvusvahelise abi osutamise hõlbustamisel,“ lisas Paet.
The Commission also announced that it will contribute 200 million euros to meet long-term development aid needs for re-building Haiti.
Komisjon teatas ka, et panustab Haiti ülesehitamiseks tarviliku pikemaajalise arenguabi vajadusteks 200 miljonit eurot.
Another topic separately discussed at the meeting of the development ministers of the European Union was the co-ordinated co-operation of member states and the Commission with other international organisations, including the UN, which has taken on the co-ordinating role in Haiti.
Eraldi tähelepanu all oli Euroopa Liidu arenguministrite kohtumisel ka liikmesriikide ja komisjoni koordineeritud koostöö ka rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Haitil koordineeriva rolli võtnud ÜROga.
The Foreign Ministry made a contribution to the fund for demining Afghanistan within the UN Voluntary Trust Fund for Assistance in Mine Clearance.
Välisministeerium tegi annetuse Afganistani demineerimise sihtfondile ÜRO miinivastase tegevuse talituse demineerimisfondis.
Foreign Minister Urmas Paet stressed that Estonia wants to contribute to the demining of Afghanistan to help make the work of Estonian and other international security forces and the everyday lives of the Afghan people safer.
Välisminister Urmas Paet toonitas, et Eesti tahab Afganistani demineerimisse panustamise kaudu aidata kaasa nii Eesti ja teiste rahvusvaheliste relvajõudude sõdurite tööle kui Afganistani inimeste igapäevase elu turvalisemaks muutmisele.
“The demining fund supports the clearing of minefields, the destruction of mine stockpiles, assistance for victims, and mine-risk education,” said Paet.
„Demineerimisfondist toetatakse mineeritud alade puhastamist, miinivarude hävitamist, aga ka ohvriabi ja ohutusalast haridust,“ sõnas Paet.
“Concrete steps are needed to move away from landmines and other remnants of war and towards a free world – so that one of our soldiers or an Afghan child would not be killed or their quality of life permanently affected by injuries,” emphasised the foreign minister.
„Just konkreetsed sammud on vajalikud maamiinidest ja ohtlikest sõjajäänustest vaba maailma suunas liikumiseks – et ei meie sõjaväelased ega Afganistani lapsed ei peaks elu jätma ning nende elukvaliteet ei peaks kannatama vigastuste tõttu,“ rõhutas välisminister.
Paet noted that by supporting the destructions of landmines, Estonia is contributing to the restoration of a safe and normal environment.
Paet märkis, et Eesti annab maamiinide hävitamist toetades meie panuse ohutu ja normaalse elukeskkonna taastamisse.
“It is essential to destroy the stockpiles of anti-personnel landmines, clear mine-filled areas, and assist mine victims,” he stated.
„Äärmiselt oluline on isikuvastaste maamiinide varude hävitamine, mineeritud alade demineerimine ja abi miiniohvritele,“ sõnas ta.
The UN Mine Action Project was created in October 1997 to co-ordinate anti-mine activities and take steps towards demining minefields.
ÜRO miinivastase tegevuse talitus loodi 1997. aasta oktoobris, et koordineerida miinivastast tegevust ja astuda samme mineeritud alade demineerimiseks.
The fund receives over 50% of its resources from voluntary donations and the remainder come from UN peacekeeping appropriations.
Fondi rahalised vahendid saadakse üle 50% ulatuses vabatahtlikest annetustest, ülejäänud ÜRO rahuvalveoperatsioonide vahendite raames.
Its donation this year totalled 50 000 kroons.
Käesoleva aasta annetuse suurus on 50000 krooni.
The sum was allocated from the Foreign Ministry’s budget for membership fees in international organisations.
Annetatav summa kaetakse välisministeeriumi eelarves rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksudeks ettenähtud vahenditest.
The Foreign Ministry allocated 100,000 kroons for the UN Office of Disarmament Affairs’ extrabudgetary fund to help prevent the illicit trade of small arms and light weapons in Latin American and the Caribbean Sea nations.
Välisministeerium eraldas 100 000 krooni ÜRO desarmeerimisosakonna eelarvevälisesse fondi, et aidata kaasa Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku tõkestamisele.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Latin America and the Caribbean Sea region are some of the most problematic areas in the world in terms of illegal small arms trade.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond üks maailma probleemsemaid piirkondi, mis puudutab ebaseaduslike väike- ja kergrelvade levikut.
The goal of the seminar is to help implement the international instrument for identifying and tracing illicit small arms and light weapons.
Seminari eesmärk on edendada ja kaasa aidata väike- ja kergrelvade kontrolli ning tuvastamise rahvusvahelise instrumendi rakendamisele.
The settings of the instrument will be introduced, along with the tasks that the nations must undertake in order to implement the instrument.
Seminaril tutvustatakse instrumendi sätteid ning määratakse tegevused, mida riigid peavad ette võtma, et instrumendi sätteid rakendada.
Participants will be introduced to existing technical resources for international co-operation, and their needs will be evaluated so that concrete further assistance can be given.
Osalejatele tutvustatakse olemasolevaid tehnilisi vahendeid rahvusvaheliseks koostööks ning hinnatakse nende vajadusi, et pakkuda konkreetset abi.
The seminar will take place in Rio de Janeiro this year from 11-12 June.
Seminar toimub Rio de Janeiros selle aasta 11. ja 12. juunil.
Topics of the external relations session were the situation in the Middle East and developments in the Western Balkans.
Välisasjade istungil kõneldi arengutest Afganistanis ja räägiti Euroopa Liidu naabruspoliitikast.
The exhibition in Copenhagen was opened by Estonian Ambassador to Denmark Taavi Toom.
Külliki Järvila näitus vahetas saatkonnas välja ajalehe "Postimees" tuntud karikatuurimeistri Urmas Nemvaltsi ekspositsiooni.
Estonian delegation meeting with Djibouti’s Minister for Foreign Affairs and International Cooperation Mr. Mahmoud Ali Youssouf
Eesti delegatsioon kohtus Djibouti välis- ja rahvusvahelise koostöö ministri Mahmoud Ali Youssoufi'ga
The Estonian Delegation introduced Estonia’s campaign to become a non-permanent member of the UN Security Council in 2020-2021.
Eesti delegatsioon andis Djiboutis ülevaate ka Eesti kampaaniast saada ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks aastatel 2020-2021.
The representatives of Djibouti welcomed Estonia’s objectives for the UN Security Council and expressed hope that Estonia would become a non-permanent member of the UN Security Council after the vote in June 2019.
Djibouti esindajad tervitasid Eesti eesmärke ÜRO julgeolekunõukokku valituks saamise korral ning avaldasid lootust, et Eesti saab 2019. aasta juunis toimuvatel valimistel ÜRO julgeolekunõukokku edukalt valituks.
The Djiboutian Foreign Minister underlined the importance that small states are able to participate in the work of the UN Security Council and that every state has the right to serve as a member of the UN Security Council.
Djibouti välisminister rõhutas, et on tähtis, et ka väikeriigid saaksid ÜRO julgeolekunõukogus kaasa rääkida ning et kõigil riikidel on õigus ÜRO julgeolekunõukogu liikmeks saada.
Foreign Minister Marina Kaljurand welcomed the EU Association Agreements with Georgia and Moldova that entered into force today.
Välisminister Kaljurand tervitas täna jõustunud Euroopa Liidu assotsieerimislepinguid Gruusia ja Moldovaga.
“This is a very important day in relations between the European Union, Georgia and Moldova and is affirmation that the hard work that all three have put in has reached a new level,” she said.
„See on väga oluline päev Euroopa Liidu, Gruusia ja Moldova vahelistes suhetes, mis kinnistab uuele tasemele jõudnud tihedat koostööd,“ ütles Kaljurand.
Georgia and Moldova will remain priority states for development cooperation, the Foreign Minister confirmed, adding that Estonia is prepared to offer them whatever help it can in implementing the Association Agreements.
Välisminister Kaljurand kinnitas, et Gruusia ja Moldova jäävad arengukoostöö prioriteetriikideks ning Eesti on neile igatpidi abiks assotsieerumislepingu rakendamisel.
The Riigikogu ratified the agreements on 4 November 2014.
Riigikogu ratifitseeris lepingud 4. novembril 2014.
Certain parts of the agreements have applied provisionally since 1 September 2014.
Alates 1. septembrist 2014 kohaldati assotsieerimislepingu teatud osasid ajutiselt.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Secretary General of the Hungarian Foreign Ministry László Szöke signed an agreement for consular co-operation on Wednesday, 21 November.
Kolmapäeval, 21. novembril kirjutasid välisminister Urmas Paet ja Ungari välisministeeriumi kantsler László Szöke alla konsulaarkoostöö kokkuleppele.
The goal of the Common Visa Application Centre is to improve the availability of visa services in Moldova, where most Schengen states currently do not have representation.
Viisakeskuse eesmärk on parandada viisateenuse kättesaadavust Moldovas, kus enamikel Schengeni riikidel praegu oma esindusi ei ole.
“Through the visa centre, it will be easier for Moldovan citizens to get Estonian visas,” said Foreign Minister Paet.
„Viisakeskuse kaudu muutub Moldova kodanike jaoks hõlpsamaks Eesti viisade saamine,” sõnas välisminister Paet.
“Since Moldova is an important development co-operation partner, hopefully our ties with the Moldovans will become even more extensive,” he added.
„Kuna Moldova on ka meie jaoks oluline arengukoostöö sihtriik, siis loodetavasti tihenevad sidemed selle riigiga veelgi,” lisas ta.
Thanks to the visa centre, consular aid and services for Estonian citizens in Moldova will be more accessible as well.
Viisakeskuse kaudu muutuvad konsulaarabi-ja teenused ka Eesti kodanikele Moldovas paremini kättesaadavaks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia welcomes Croatia’s accession to the European Union.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tervitab Eesti Horvaatia liitumist Euroopa Liiduga.
The foreign minister added that Estonia continues to be a firm supporter of European Union enlargement.
Välisminister lisas, et Eesti on jätkuvalt Euroopa Liidu laienemise kindel toetaja.
We also feel that steps must be taken to bring Albania, Bosnia and Herzegovina, and Kosovo closer to the European Union,” said Paet.
Samuti tuleb astuda samme Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo lähendamiseks Euroopa Liidule,“ ütles Paet.
* the Former Yugoslav Republic of Macedonia
* Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia
• Full figures (in Estonian) (PDF)
Fotod: flic.kr/s/aHsmmW3HUJ
On Monday, 29 August Estonia’s Ambassador to the Federal Republic of Germany Mart Laanemäe presented his credentials to Germany’s Federal President Joachim Gauck.
Esmaspäeval, 29. augustil andis Eesti suursaadik Saksamaa Liitvabariigis Mart Laanemäe Saksamaa liidupresidendile Joachim Gauckile üle oma volikirja.
During the conversation following the ceremony German President recalled his visits to Estonia and asked to give his regards to President Toomas Hendrik Ilves.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses meenutas Saksamaa president oma külastusi Eestisse ning palus anda edasi tervitused Vabariigi Presidendile Toomas Hendrik Ilvesele.
The Ambassador and the President talked about Angela Merkel’s visit to Tallinn last week, a testimony of good relations between the two countries.
Kohtumisel räägiti liidukantsler Angela Merkeli eelmisel nädalal toimunud visiidist Tallinna, mis on tunnistuseks kahe riigi väga headest suhetest.
“High Level visits and meetings between Estonia and Germany take place constantly.
„Eesti ja Saksamaa vahel toimub pidevalt kõrgetasemelisi visiite ja kohtumisi.
Germany is an important partner to us and a familiar country, where Estonian people and companies find similar-minded partners to collaborate with,” Ambassador Laanemäe said.
Saksamaa on meile oluline partner ja lähedane riik, kus Eesti inimesed ning ettevõtted leiavad igas valdkonnas samameelseid häid koostööpartnereid,“ sõnas suursaadik Laanemäe.
Germany’s Federal president and the Estonian Ambassador discussed the future and security of Europe.
Saksamaa liidupresident ja Eesti suursaadik arutasid Euroopa tulevikku ning julgeolekut.
Ambassador Laanemäe emphasized how important Germany’s commitment to defence cooperation and its presence in the region is.
Suursaadik Laanemäe toonitas Saksamaa pühendumise olulisust kaitsekoostöös ning kohaloleku tähtsust regioonile.
William Mart Laanemäe was born in 1959 in Vancouver, Canada.
William Mart Laanemäe on sündinud 1959. aastal Vancouveris, Kanadas.
After studies in Vancouver and Toronto Laanemäe was awarded Dr.rer.nat. in Chemistry by Stuttgart University.
Pärast ülikooliõpinguid Vancouveris ja Torontos omandas Laanemäe Stuttgarti Ülikoolis loodusteaduste doktori kraadi keemias.
He worked as a researcher at the Max Planck Institute in Stuttgart and as an engineer at a company producing aircraft engines in Munich.
Ta töötas Stuttgartis Max Plancki Instituudis teadurina ning Münchenis lennukimootorite tehases insenerina.
From 1991-1995 Laanemäe worked at the Estonian Language Service of Radio Free Europe until he became the Commercial Director for RAS Silmet.
Aastatel 1991-1995 töötas Laanemäe Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuses, kuni siirdus RAS „Silmeti” kommertsdirektoriks.
Mart Laanemäe joined the diplomatic service in 1996 as the Undersecretary for Policy issues.
Eesti välisteenistusse asus Mart Laanemäe 1996. aastal ja asus poliitikaküsimuste asekantsleri ametikohale.
From 1999-2003 Laanemäe was Estonia’s Ambassador to Austria, Slovak Republic, Slovenia, Hungary, Czech Republic and Switzerland and he was the Permanent Representative to international organisations in Vienna.
Aastatel 1999-2003 oli Laanemäe Eesti suursaadik Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Ungaris, Tšehhis ja Šveitsis ning alaline esindaja rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.
After that Laanemäe worked as the Director-General of the Minister’s Office and from 2004-2008 he was the Undersecretary for external economic issues and development cooperation.
Seejärel töötas Laanemäe välisministri kantselei peadirektorina ning 2004-2008 välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö küsimuste asekantslerina.
From 2004-2008 he was the non-resident ambassador to Serbia.
2004-2008 oli ta ka Eesti mitteresideeriv suursaadik Serbias.
From 2008-2012 he was Estonia’s Ambassador to Germany for the first time and after that the Undersecretary for Europe and Transatlantic Relations.
2008-2012 oli ta esimest korda suursaadikuks Saksamaal, seejärel välisministeeriumi asekantsler Euroopa ja transatlantilise koostöö küsimustes.
Ambassador Mart Laanemäe is married and has one child.
Suursaadik Mart Laanemäe on abielus, tal on üks laps.
During the conversation following the ceremony, Lithuania’s President and Estonia’s Ambassador discussed the future and security of the EU.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses arutasid Leedu president ja Eesti suursaadik Euroopa Liidu tuleviku ning julgeoleku üle.
Ambassador Vanaveski noted that the successful Warsaw Summit demonstrated the unity and solidarity of the alliance and its ability to adapt to the changed security environment.
Suursaadik Vanaveski märkis viimasest rääkides, et õnnestunud Varssavi tippkohtumine näitas alliansi ühtsust, solidaarsust ja võimekust kohanduda muutunud julgeolekuolukorraga.
As current priorities Vanaveski mentioned helping the allied forces settle in quickly and the cooperation of the Baltic countries regarding the presence of allied forces.
Hetkeprioriteetidena tõi Vanaveski välja alliansi liitlasvägede kiire ja sujuva sisseseadmise ning Baltimaade igakülgse koostöö liitlaste kohaloleku suhtes.
Ambassdor Vanaveski said during discussing the future of the EU that Europe needs to take more responsibility for its security.
Euroopa Liidu tulevikust rääkides tõi suursaadik Vanaveski välja, et Euroopa peab võtma rohkem vastutust oma julgeoleku eest.
“To ensure Europe’s security, it is necessary to increase EU’s ability to decide and operate during difficult security crises,” the new Ambassador said.
„Euroopa julgeoleku tagamiseks on vaja tõsta ELi suutlikkust otsustada ja tegutseda keeruliste julgeolekukriiside ajal,“ sõnas värske suursaadik.
“It is also important to develop the EU-NATO cooperation,” she added.
„Samuti on oluline jätkata ELi ja NATO praktilise koostöö süvendamist,“ lisas ta.
Ambassador Vanaveski emphasized how important it is to finish setting up the digital single market.
Suursaadik Vanaveski rõhutas vestluses Leedu presidendiga ka digitaalse ühtse turu lõpuleviimist.
“We have to concentrate on specific measures to enable free movement of data so that citizens and industry get maximum benefit from the opportunities of the single market,” the Ambassador said.
„Me peaksime keskenduma konkreetsetele meetmetele, et hõlbustada andmete vaba liikumist nii, et kodanikud ja ärisektor saaksid maksimaalselt kasu ühtse turu võimalustest,“ ütles suursaadik.
Jana Vanaveski was born in 1971 in Tallinn.
Jana Vanaveski on sündinud 1971. aastal Tallinnas.
She graduated from Tallinn University of Technology in 1993, where she studied production economics and management and in 1995 she graduated from Amsterdam School of International Relations.
1993. aastal lõpetas Vanaveski Tallinna Tehnikaülikooli tootmisökonoomika ja juhtimise eriala ning 1995. aastal lõpetas rahvusvaheliste suhete alased õpingud Amsterdami Rahvusvaheliste Suhete Koolis.
Vanaveski has worked in the Estonian Ministry of Foreign Affairs since 1993 in the Foreign Trade Division, the Permanent Mission of Estonia to Geneva, the Permanent Mission of Estonia to the EU and she has been the Head of the Coordination Division in the Department of the EU Affairs.
Välisministeeriumis on olnud Vanaveski alates 1993. aastast, kus ta on töötanud nii väliskaubanduse büroo direktorina, Eesti Vabariigi alalises esinduses Genfis, alalises esinduses Euroopa Liidu juures ning olnud Euroopa Liidu osakonna koordinatsioonibüroo direktor.
From the autumn of 2016 Jana Vanaveski is Estonia’s Ambassador to Lithuania.
Alates 2016. sügisest on Jana Vanaveski Eesti suursaadik Leedus.
On Monday, 3 September, Estonia’s ambassador to NATO, Lauri Lepik, presented his credentials to the Secretary General of NATO, Anders Fogh Rasmussen.
Esmaspäeval, 3. septembril andis Eesti suursaadik NATO juures Lauri Lepik NATO peasekretärile Anders Fogh Rasmussenile üle oma volikirja.
The discussion after the presentation touched upon issues that are important to both Estonia and the alliance.
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses arutati Eestile ja alliansile olulisi teemasid.
In regard to collective defence, both Secretary General Rasmussen as well as Ambassador Lepik assured that it has been and remains one of the main tasks of NATO.
Kollektiivkaitse osas kinnitasid peasekretär Rasmussen ja suursaadik Lepik, et see on ja jääb NATO üheks põhiülesandeks.
Accordingly, it is important to maintain defence spending levels, where Estonia’s 2 per cent is an example to other states.
Sellega seonduvalt on oluline kaitsekulutuste säilitamine, kus Eesti 2% eesmärgi saavutamine on eeskujuks teistele riikidele.
Concerning cyber defence, the Secretary General thanked the cyber defence centre located in Tallinn for its good work.
Küberkaitsest rääkides tänas peasekretär Tallinnas paiknevat küberkaitsekeskust hea töö eest.
Ambassador Lepik assured that Estonia continues to contribute to NATO operations in Afghanistan, as the solidarity of the allies is essential for a successful conclusion to the ISAF mission.
Suursaadik Lepik kinnitas, et Eesti jätkab panustamist NATO operatsiooni Afganistanis, samas on ISAFi missiooni edukaks lõpetamiseks oluline liitlaste solidaarsus.
Both parties also underlined the importance of partners to NATO.
Osapooled rõhutasid ka partnerite tähtsust NATOle.
Lauri Lepik was born on 14 October 1960.
Lauri Lepik on sündinud 14. oktoobril 1960. aastal.
He graduated from Tallinn Pedagogical University with a degree in librarianship and computer science and the Humboldt University in Germany with a degree in political science.
Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogika Ülikooli raamatukogunduse ja informatsiooni teaduse alal ning Humboldti Ülikooli Saksamaal politoloogia vallas.
Ambassador Lepik has worked as a diplomat since 1995, when he took the position of adviser at the Ministry of Foreign Affairs.
Diplomaatilisel tööl on suursaadik Lepik alates 1995. aastast, mil ta asus välisministeeriumisse tööle nõunikuna.
From 1996-1999, Lepik worked as the deputy head and then for a year as a defence adviser at the Estonian Embassy in Washington.
Aastatel 1996-1999 töötas Lepik asejuhina ning seejärel aasta kaitsenõunikuna Eesti suursaatkonnas Washingtonis.
From 2004-2005, Lepik worked on the security and defence issues of the European Union at the Ministry of Foreign Affairs and at the Ministry of Defence.
2004. aastast kuni 2005. aastani tegeles Lepik välisministeeriumis ja kaitseministeeriumis Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitseküsimustega.
He was an adviser until 2008 and until 2011 the deputy head of Estonia’s permanent representation to NATO.
Seejärel oli ta kuni 2008. aastani nõunik ja pärast seda kuni 2011. aastani asejuht Eesti alalises esinduses NATO juures.
Prior to assuming the present office, Lepik was Estonia’s ambassador to Ukraine and Moldova.
Enne praegusele ametipostile asumist oli Lauri Lepik Eesti suursaadik Ukrainas ja Moldovas.