natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Austria is currently a member of the UN Security Council.
Austria kuulub praegu ÜRO julgeolekunõukogu liikmete hulka.
Foreign Minister Paet stated that Austria’s experience as a UN Security Council member is important to Estonia because Estonia is trying for a non-permanent member position in 2020.
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eestile Austria ÜRO julgeolekunõukogu liikmeks oleku kogemus oluline, kuna Eesti kandideerib selle mittealalise liikme kohale 2020. aastal.
Paet and Spindelegger noted that the Baltic Sea and Danube strategies create good conditions for turning the countries in these regions and the entire European Union into a forward-looking and competitive area.
Paet ja Spindelegger märkisid, et Läänemere ning Doonau strateegia on hea eeldus, et luua nende regiooni riikidest ja kogu Euroopa Liidust tulevikku vaatav ning konkurentsivõimelise piirkond.
“The main goal of the Strategy for the Baltic Sea Region is to remove bureaucratic obstacles to regional development - among other things, they affect the realisation of the principle of the free movement of good, services and people and the intensification of co-operation in the Baltic Sea Region,” explained Foreign Minister Paet.
„Läänemere strateegia oluline eesmärk on bürokraatlike tõkete kõrvaldamine piirkonna arengul, need puudutavad muuhulgas ka kaupade, teenuste ja inimeste vaba liikumise idee tegelikku elluviimist ning koostöö tihendamist Läänemere piirkonnas,“ selgitas välisminister Paet.
He added that the Baltic and Danube strategies confirm that region-based strategies will become increasingly important to the European Union in the future.
Ta lisas, et Läänemere ja Doonau strateegia kinnitavad, et Euroopa Liidu piirkonnapõhistel strateegiatel on tulevikus kasvav tähtsus.
At their meeting they also discussed energy issues and the related co-operation being done with Eastern Partnership states.
Kohtumisel räägiti ka energiaküsimustest ning sellealasest koostööst Idapartnerluse riikidega.
Paet said that in order to ensure Europe’s energy security it is necessary to diversify suppliers, create additional energy connections between member states, and create a functioning energy market.
Paeti sõnul on Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks on vajalik tarnijate mitmekesistamine, täiendavate energiaühenduste rajamine liikmesriikide vahel ning toimiva energiaturu loomine.
“The ‘Southern Corridor’ projects - for example Nabucco, ITGI*, and the White Stream gas pipeline - and connections play an important role in increasing the supply security of the European Union as a whole.
„“Lõunakoridori“ projektidel, nagu näiteks Nabucco, ITGI* ja White Streami gaasijuhtmetel ning ühendustel, on tähtis roll Euroopa Liidu kui terviku energia varustuskindluse suurendamisel.
They help to reduce dependency on the current major suppliers and diversify supply channels,” added Foreign Minister Paet.
Need aitavad vähendada sõltuvust senistest suurtarnijatest ja mitmekesistada tarnekanaleid,“ lisas välisminister Paet.
The Estonian and Austrian foreign ministers also discussed the situation in the Western Balkans.
Veel kõnelesid Eesti ja Austria välisminister olukorrast Lääne-Balkanil.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports visa freedom for all the Western Balkan states with the European Union, which would help tie the region more closely with Europe and would also function as a measure to increase peace and stability.
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti kõigi Lääne-Balkani riikide viisavabadust Euroopa Liiduga, mis aitaks piirkonda tugevamalt Euroopaga siduda ning toimiks ühtlasi ka olulise meetmena rahu ja stabiilsuse tagamisel.
On Monday, 4 December, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet met his Azeri counterpart, Elmar Maharram oglu Mammadyarov, in the framework of the OSCE Ministerial Council meeting in Brussels.
Esmaspäeval, 4. detsembril kohtus välisminister Urmas Paet Brüsselis OSCE ministrite kohtumise raames oma Aserbaidžaani kolleegi Elmar Maharram oglu Mammadyaroviga.
Under discussion were the promoting of bilateral relations, the European Neighbourhood Policy action plan for Azerbaijan, energy issues and the situation in Nagorno-Karabakh.
Kohtumisel olid kõne all kahepoolsete suhete edendamine, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava Aserbaidžaanile, energiaküsimused ja olukord Mägi-Karabahhis.
The sides acknowledged that relations between the two countries were stable and good but could be more substantial.
Pooled leidsid, et kahe riigi vahelised suhted on stabiilsed ja head, aga võiksid kindlasti olla tihedamad.
Minister of Foreign Affairs Paet said that the countries should supplement the treaty basis, especially as regards economic agreements.
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleks kindlasti täiendada lepingulist baasi ja seda eelkõige majanduslepingute osas.
“The economic cooperation between Estonia and Azerbaijan has unfortunately been rather modest to this point, but it is showing signs of increase,” noted Paet.
„Eesti ja Aserbaidžaani vaheline majanduskoostöö on siiani kahjuks tagasihoidlik, kuid näitab siiski tõusutendentsi,” märkis Paet.
“We hope that the fundamental economic agreements such as investment protection and avoidance of double taxation will contribute to a rise,” he added.
„Loodame, et majanduslikud baaslepingud nagu investeeringute kaitse ja topeltmaksustamise vältimise leping aitavad tõusule kaasa,” lisas ta.
The parties agreed that political consultations between the foreign ministries should become a regular occurrence in 2007.
Pooled leppisid kokku, et 2007. aastal seatakse sisse poliitilised konsultatsioonid välisministeeriumite vahel.
The sides also discussed energy security.
Veel oli kõne all energiajulgeolek.
The Azeri Foreign Minister expressed satisfaction with cooperation with the European Union in this field.
Aserbaidžaani välisministri avaldas rahulolu koostöö üle Euroopa Liiduga selles vallas.
Mammadyarov said he felt the Caspian Sea was the only new alternative as an energy source for Europe.
Mammadyarovi hinnangul on Kaspia meri ainus uus alternatiiv Euroopa energiaallikatega varustamisele.
Paet said that lately there has been much talk in both the European Union and NATO of the abundance of energy channels.
Välisminister Paeti sõnul räägitakse nii Euroopa Liidus kui NATOs viimasel ajal palju energiakanalite paljususest.
“What we have in the case of Azerbaijan is a clear opportunity to make the transition from words to deeds,” stressed Paet.
„Aserbaidžaani puhul on olemas selge võimalus minna sõnadelt üle tegudele,” rõhutas Paet.
“The Baku-Ceyhan oil pipeline is a very good example of this in this field,” he added.
„Bakuu-Ceyhani naftajuhe on selles vallas väga hea näide,” lisas ta
Urmas Paet offered an invitation to the Azeri Foreign Minister, which was accepted with gratitude.
Urmas Paet esitas Aserbaidžaani välisministrile küllakutse, mis tänuga vastu võeti.
Undersecretary for Economic and Development Affairs Andres Rundu and Lanka Dorby, COMESA’s Director for Information Technology
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsleri Andres Rundu ja COMESA digidirektor Lanka Dorby
Africa’s 21-member regional economic organisation COMESA (Common Market for Eastern and Southern Africa) is interested in using digital solutions developed by Estonian companies when implementing its digital free trade agreement project.
21-liikmeline Aafrika regionaalne majandusorganisatsioon COMESA (Common Market for Eastern and Southern Africa) on huvitatud oma digitaalse vabakaubanduslepingu projekti ellu viimisel kasutama Eesti ettevõtete poolt välja töötatud digilahendusi.
The first is the “smart border” project where the Estonian company GoSwift is considered a potential partner.
Nendest esimene on „targa piiri“ projekt, mille puhul nähakse potentsiaalse partnerina Eesti ettevõtet GoSwift.
According to Undersecretary for Economic and Development Affairs Andres Rundu, Africa holds enormous potential that Estonian companies do not wish to ignore.
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsleri Andres Rundu sõnul on Aafrikas tohutu potentsiaal, millest Eesti ettevõtted ei taha kõrvale jääda.
“Their economy grows alongside their population and they are increasingly interested in taking up digital solutions.
„Koos rahvastikuga kasvab ka sealne majandus ning üha rohkem soovitakse kasutusele võtta digilahendusi.
There are many potential opportunities for cooperation in this field which would benefit both Estonian entrepreneurs as well as African countries,” Rundu said.
Selles vallas on potentsiaalseid koostöövõimalusi palju, millest on võita nii Eesti ettevõtjatel kui ka Aafrika riikidel,“ ütles Rundu.
“With its 21 member states, COMESA is one of the most influential regional organisations in Africa.
„COMESA ja selle 21 liikmesriigi näol on tegemist ühe mõjukama regionaalse organisatsiooniga Aafrikas.
Their representatives have learned about the success story of e-Estonia and as a result, they have shown an interest in a closer cooperation with Estonia on state level.
COMESA esindajad on tundma õppinud e-Eesti edulugu, mille tulemusena on nad üles näidanud huvi tihendada koostööd Eestiga riiklikul tasandil.
COMESA’s interest in signing a memorandum of digital cooperation with Estonia would create an excellent platform and opportunities for our entrepreneurs for entering the market of 21 countries, whereas entering the markets of these states individually would certainly be more time-consuming and difficult,” the Undersecretary said.
COMESA huvi sõlmida Eestiga digitaalse koostöö memorandum looks hea platvormi ja võimalused meie ettevõtjatele siseneda 21 riiki hõlmavale turule, kuhu ükshaaval sisenemine on kindlasti aeganõudev ja keerulisem,“ lisas välisministeeriumi asekantsler.
Undersecretary Rundu today met with the Lanka Dorby, COMESA’s Director for Information Technology and presented him with a letter to the Secretary General of COMESA to demonstrate Estonia’s interest in continued cooperation and its readiness to hold discussions on the memorandum of digital cooperation.
Asekantsler Rundu kohtus täna Tallinnas COMESA digidirektori Lanka Dorbyga, kellele ta andis üle kirja COMESA peasekretärile, et näidata üles ka Eesti huvi koostöö jätkamiseks ja valmisolekut digitaalse koostöö memorandumi läbi rääkimiseks.
COMESA first plans to work on the “smart border” project where the Estonian company GoSwift is considered a potential partner.
Esimese projektina on COMESA´l plaanis võtta töösse „targa piiri“ projekt, kus nähakse potentsiaalse partnerina Eesti ettevõtet GoSwift.
“We have shown our solutions on various European Union borders to COMESA and consider their interest substantial.
“Oleme COMESA-le näidanud meie lahendusi erinevatel Euroopa Liidu piiridel ja hindame nende huvi tõsiseks.
We hope to make quick progress with the smart border solution contract.
Loodame selle targa piirilahenduse lepinguga kiiresti edasi liikuda.
It is positive that the state is firmly behind us on this issue and offers its support,” GoSwift’s board member Madis Sassiad noted.
On positiivne, et riik meid selles protsessis tugevalt toetab ja õla alla paneb,“ ütles GoSwifti juhatuse liige Madis Sassiad.
The “smart border” solutions are part of a large-scale project of COMESA’s digital free trade agreement that is realised with European Union funding.
„Targa piiri“ lahendused on üks osa COMESA digitaalse vabakaubanduslepingu (digital FTA) suuremahulisest projektist, mida viiakse ellu Euroopa Liidu rahade eest.
Photos of the meeting: https://flic.kr/s/aHsmDoxw1A
Pildid kohtumisest: https://flic.kr/s/aHsmDoxw1A
More information about COMESA: https://www.comesa.int/
Lisainfo COMSEA kohta: https://www.comesa.int/
While meeting with entrepreneurs of the state of Baden-Württemberg in Germany, Foreign Minister Urmas Paet said that the close ties between Estonia and Baden-Württemberg will gain momentum thanks to the decision of Baden-Württemberg’s foreign trade organisation to make Estonia one of its six economic co-operation partners.
Välisminister Urmas Paet ütles kohtudes Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa ettevõtjatega, et Eesti ja Baden-Württembergi liidumaa tihedad suhted saavad hoogu juurde Baden-Württembergi välismajanduse organisatsiooni otsusega valida Eesti üheks oma kuuest majanduskoostöö partnerist.
Paet met with big industrialists and active exporters interested in Estonia’s innovations and developments in Baden-Württemberg on 16 June, and noted that Estonia is interested in co-operation in many fields with one of Germany’s most prosperous and economically successful states.
Paet kohtus 16. juunil Baden-Württembergi liidumaal Eesti innovatsioonist ja arengutest huvitatud suurettevõtjate ja aktiivsete eksportööridega ning märkis, Eesti on huvitatud mitmetes valdkondades koostööks Saksamaa ühe jõukama ja majanduslikult edukama liidumaaga.
“The first official contacts in bilateral communication between Estonia and Baden-Württemberg were established during President Lennart Meri’s state visit to Germany in 2000, and the development of bilateral economic co-operation still has potential,” said Paet.
„Esimesed ametlikud kontaktid Eesti ja Baden-Württembergi kahepoolses suhtluses sõlmiti juba president Lennart Meri riigivisiidil Saksamaale 2000. aastal ning kahepoolse majanduskoostöö arendamises on jätkuvat potentsiaali,“ ütles Paet.
“The Estonian Foreign Ministry is focusing more and more actively on the interests of Estonian entrepreneurs abroad and supports finding co-operation opportunities with potential co-operation partners,” he added.
„Eesti välisministeerium keskendub järjest aktiivsemalt Eesti ettevõtjate huvidele välisriikides ning toetab koostöövõimaluste leidmist potentsiaalsete koostööpartneritega,“ lisas ta.
Paet also told the Baden-Württemberg entrepreneurs about Estonia’s preparations for joining the euro zone and added that being part of the euro zone will simplify the development of bilateral economic relations.
Paet tutvustas Baden-Württembergi ettevõtjatele ka Eesti eurotsooniga liitumise ettevalmistusi ja lisas, et eurotsooniga liitumine hõlbustab ühtlasi kahepoolsete majandussuhete arendamist.
Baden-Württemberg is the state where the Baltic Sea Region and Danube Strategies meet.
Baden-Württemberg on liidumaa, kus saavad kokku nii Läänemere kui Doonau strateegiad.
Foreign Minister Paet stated that the Baltic Sea Region Strategy is a good example and model for the creation of new European Union regional strategies.
Välisminister Paeti sõnul on Läänemere strateegia hea näide ning eeskuju uute Euroopa Liidu piikonnaüleste strateegiate tekkeks.
“Regional strategies, like both the Baltic Sea and Danube Strategies, give good opportunities for facilitating the free movement of the four freedoms of the European Union – people, goods, services, and capital – and support discussions on the future of the internal market, including the topic of a digital internal market,” Paet noted.
„Regionaalsed strateegiad, nii Läänemere kui ka Doonau strateegia, annavad hea võimaluse Euroopa Liidu nelja vabaduse – inimeste, kaupade, teenuste, kapitali – vaba liikumise soodustamiseks ning toetavad diskussiooni siseturu tuleviku, seal hulgas digitaalse siseturu teemal,“ märkis Paet.
At the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States (CBSS) in Oslo, Foreign Minister Urmas Paet said that the council must help to improve the state of the Baltic Sea environment.
Välisminister Urmas Paet ütles Oslos Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel, et nõukogu peab aitama kaasa Läänemere keskkonnaseisundi paranemisele.
Paet stated that while the state of the Baltic Sea environment has improved, the risk level is still high.
Paeti sõnul on Läänemere keskkonnaseisund küll paranenud, kuid samas on riskitase jätkuvalt kõrge.
“The Baltic Sea is largely a sensitive sea area that is also an important transport terminal.
„Läänemeri on suures osas tundlik mereala, mis on samas oluline transpordisõlm.
Every year 500 million tons of goods are transported over the Baltic Sea and there are always at least 50 passenger ships on the move.
Aastas liigub Läänemerel 500 miljonit tonni kaupu ning pidevalt on liikumas vähemalt 50 reisilaeva.
These numbers are growing and this includes the transport of crude oil products, which comes with certain risks,” he added.
Need arvud on kasvamas ning see puudutab ka riskidega seotud naftatoodete transporti,“ lisas ta.
During the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States in Oslo, Norway passed the presidency of the organisation over to Germany.
Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel Oslos andis Norra eesistumise üle Saksamaale.
During his meeting with Secretary General of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) Angel Gurría in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that Estonia considers becoming a member of the OECD to be very important and would like to actively participate in the work of the organisation.
Välisminister Urmas Paet rõhutas täna Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) peasekretäri Angel Gurríaga Tallinnas kohtudes, et Eesti peab OECD liikmeks saamist väga oluliseks ning soovib organisatsiooni töös aktiivselt osaleda.
Foreign Minister Paet stated that the OECD is a recognised economic analysis centre and the member states have the opportunity to take part in the high-level analyses and expert recommendations.
Välisminister Paeti sõnul on OECD on tunnustatud majandusanalüüsi keskus ja organisatsiooni liikmesriikidel on võimalus kõrgetasemelistest analüüsidest ja ekspertsoovitustest otseselt osa saada.
“Becoming an OECD member is recognition of Estonia’s development,” said Paet.
„OECD liikmeks saamine on tunnustus Eesti arengule,“ ütles Paet.
The OECD’s multi-faceted activities cover the entire public sector and many economic branches, from agriculture to the social and educational sector.
Mitmekülgse tegevusega katab OECD kogu valitsussektori ning mitmed majandusharud alates põllumajandusest, lõpetades sotsiaal- ja haridusvaldkonnaga.
“The OECD is a place for many experts to exchange valuable information.
„OECD on väärtuslik informatsiooni vahetamise paik paljudele ekspertidele.
As an OECD member, Estonia can participate in discussions with equal standing and share its experiences, as well as learn more than ever before from the experiences of other countries,” said Paet.
Eesti saab OECD liikmena võrdväärse partnerina arutlustes osaleda ja oma kogemusi jagada ning senisest enam õppida ka teiste riikide kogemustest,” ütles Paet.
Foreign Minister Paet said that Estonia is starting to form its representation at the OECD.
Välisminister Paeti sõnul alustab Eesti oma esinduse loomist OECD juurde.
“The Foreign Ministry will send the first ever diplomat working solely with OECD matters to Paris this summer, and gradually expert diplomats from other ministries will follow,” said Paet.
„Välisministeerium lähetab Pariisi esimese vaid OECD küsimustega tegeleva diplomaadi käesoleva aasta suvel ning järk-järgult peaksid lisanduma erialadiplomaadid teistest ministeeriumitest,“ sõnas Paet.
“The function of ambassador to the OECD will be fulfilled by the Estonian ambassador in Paris and UNESCO,” the foreign minister added.
„OECD suursaadiku ametikohustusi hakkab täitma Eesti suursaadik Pariisis ja UNESCO juures,“ lisas välisminister.
On 3 June, Estonia’s accession treaty with the OECD will be signed.
Homme, 3. juunil allkirjastatakse Eesti liitumisleping OECDga.
Estonia will become a full member of the organisation at the end of 2010, after the accession treaty has been ratified in Riigikogu and it has been stored in the French Foreign Ministry.
Organisatsiooni täisliikmeks saab Eesti ilmselt 2010. aasta lõpul, pärast liitumislepingu ratifitseerimist Riigikogus ning selle hoiule andmist Prantsuse Välisministeeriumis.
Slovenia and Israel will be joining the OECD along with Estonia.
Koos Eestiga liituvad OECDga Sloveenia ja Iisrael.
After their accession the OECD will be made up of 34 members.
Pärast nende riikide liitumist on OECDs 34 liiget.
The goal of the OECD is to support the expansion of general world economic development and world trade.
OECD eesmärk on kaasaaitamine üldisele maailmamajanduse arengule ning maailmakaubanduse laienemisele.
The primary means for achieving these goals is close co-operation among member states, as well as utilising dialogue, consensus, and lessons learned from the better experiences of others.
Peamiseks vahendiks nende eesmärkide saavutamisel on tihe koostöö liikmesriikide vahel, samuti dialoogi, konsensuse ja teineteise parimatest kogemustest õppimise põhimõtete rakendamine.
The OECD addresses various sectors (such as economics, regional development, agriculture, trade, education, health, employment, development co-operation, financial markets, tax policy, fishery, energy, the environment, etc.) with comprehensive analyses and gives recommendations for formulating policies in the given area.
OECD tegeleb erinevate valdkondade (näiteks majandus, regionaalareng, põllumajandus, kaubandus, haridus, tervis, tööhõive, arengukoostöö, finantsturud, maksupoliitika, kalandus, energia, keskkond jne) süvaanalüüsiga ning annab soovitusi vastava valdkonna poliitika kujundamiseks.
In addition, economic reviews of the member states are compiled on a regular basis.
Muuhulgas koostatakse liikmesriikide kohta regulaarselt majandusülevaateid.
As part of the accession process, a thorough economic review of Estonia was published in 2009.
Osana liitumisprotsessist valmis aprillis 2009 põhjalik majandusülevaade ka Eesti kohta.
The predecessor of the OECD, established in 1961, was the Organisation for European Economic Co-operation (OEEC), which was created after World War II to administer American and Canadian aid for rebuilding Europe (the Marshall Plan).
1961. aastal asutatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD eelkäijaks oli Euroopa Majanduskoostöö Organisatsioon, mis loodi II maailmasõja järel Euroopa ülesehitamiseks antud Ameerika Ühendriikide ja Kanada abi, Marshalli plaani, haldamiseks.
Georgia is one of Estonia’s four development co-operation priority partners.
"Gruusia on üks neljast Eesti arengukoostöö sihtriigist," ütles Paet.
SPOKESPERSON'S OFFICE
VÄLISMINISTERIUMI PRESSITALITUS
We also feel it is essential to establish visa-free travel to the European Union for Moldovan citizens and conclude a free trade agreement.”
„Peame oluliseks ka Euroopa Liidu-poolset viisavabaduse kehtestamist Moldova kodanikele ning vabakaubandusleppe sõlmimist,“ lisas ta.
“Following the restoration of Estonia’s independence, many Estonians from Canada have returned to their fatherland, and Estonia has benefited from their experiences and expertise.
Eesti päritolu Van Loani sõnul on hea, et Eesti rahvuslik lennukompanii hakkab kasutama Kanadas toodetud lennukeid.
Estonians living in the Ottawa and Toronto areas expressed interest in Estonia’s political and economic situation.
Lepingust tulenevalt on noortel võimalus varem kokkulepitud töölepingu alusel vastuvõtvas riigis töötada ja saada täiendkoolitust oma karjääri edendamiseks.
In addition, many cities also have Estonian societies that work to organise events and help people who are living in Estonia.
Lisaks energiakandjatele müüb Eesti Kanadale masinaid ja seadmeid, loomseid tooteid ning valmistoidukaupasid ja jooke.
Photos from the foreign minister’s meeting with Canadian Estonians:
Fotod: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Foreign Minister Urmas Paet expressed extreme indignation over the decision of the authorities in Belarus to expel ten USA diplomats working in the USA’s Minsk embassy from the country.
Välisminister Urmas Paet avaldas sügavat nõrdimust seoses Valgevene võimude otsusega saata riigist välja kümme USA Minski-saatkonna diplomaati.
He added that this behaviour punishes the residents of Belarus more than anybody else.
Ta lisas, et sellise käitumisega karistatakse eelkõige Valgevene elanikke.
“The USA puts millions of dollars into supporting tens of aid programmes in Belarus that the nation’s own leaders aren’t capable of providing,” said Paet.
“USA toetab Valgevenes miljonitesse dollaritesse ulatuvaid kümneid abiprogramme, mida sealsed juhid pole ise suutelised pakkuma,” ütles Paet.