natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 1994, the average annual economic growth of African nations has been around 5%, and the foreign investments made in the countries are beginning to exceed the amount of development aid given.
Alates 1994. aastast on Aafrika riikide keskmine aastane majanduskasv olnud 5% lähedal ning riikidesse tehtavad välisinvesteeringud on ületamas antava arenguabi mahtu.
Despite this, world leaders and UN Secretary General Ban Ki-Moon dedicated a day in the United Nations to the topic of African development, since the growth figures unfortunately exist only in theory for many Africans, who see no changes in their everyday lives.
Siiski tunnistasid maailma riigipead ja ÜRO peasekretär Ban Ki-moon tänasel Aafrika arengu temaatikale pühendatud päeval ÜROs, et kahjuks on kasvunumbrid paljude aafriklaste jaoks vaid teooria, mille tulemusi igapäevases elus ei tunta.
There is not a single nation that is on track with the Millennium Development Goals that the UN established in 2000, the representatives from the nations acknowledged.
Ükski riik ei ole aastal 2000 ÜRO riikide poolt seatud Aastatuhande Arengueesmärkide täitmise graafikus, tõdesid riikide esindajad.
Since 1998, Estonia has regularly increased its participation in giving international development and humanitarian aid.
Eesti on alates 1998. aastast järjekindlalt kasvatanud osalemist rahvusvahelise arengu- ja humanitaarabi andmises.
Estonia plays a part in sending aid to disaster zones and regions of military conflicts in Africa through various European Union and UN programmes.
Eesti on osaline Aafrika riikidele suunatud abis looduskatastroofide ja sõjaliste konfliktide piirkondades erinevate Euroopa Liidu ja ÜRO programmide kaudu.
The Estonian, Latvian and Lithuanian foreign ministers also have a meeting on Tuesday with USA Undersecretary of State for Political Affairs Nicholas Burns.
Ka on Eesti, Läti ja Leedu välisministritel teisipäeval kokkusaamine Ameerika Ühendriikide välisministri asetäitjaga poliitilistes küsimustes William Burnsiga.
At the same time, the Estonian delegation will be meeting with representatives from Senegal and Swaziland tomorrow.
Ühtlasi toimuvad homme Eesti delegatsiooni kohtumised Senegali ja Svaasimaa esindajatega.
In the latest version of the agenda, diplomatic relations with those two countries should be established during the meeting.
Viimati maininud kohtumise päevakorras on ka diplomaatiliste suhete sõlmimine kahe riigi vahel.
In addition, Foreign Minister Paet will be meeting with a representative of the American Jewish Committee in New York.
Lisaks kohtub välisminister Paet New Yorgis Ameerika Juudi Komitee esindajatega.
Director the Foreign Ministry political department Clyde Kull met with a delegation of the American Jewish Congress on Monday.
Ameerika Juudi Kongressi delegatsiooniga kohtus välisministeeriumi poliitikadirektor Clyde Kull esmaspäeval.
More about the development needs of Africa: http://www.un.org/ga/president/62/ThematicDebates/adnhlm.shtml
Aafrika arenguvajaduste teemal pikemalt: http://www.un.org/ga/president/62/ThematicDebates/adnhlm.shtml
Millennium Development Goals:
Aastatuhande arengueesmärkidest:
Topics of discussion were bilateral relations, matters of energy and security policy, Eastern Partnership, relations with Russia, efforts to alleviate the effects of the economic crisis, and regional co-operation.
Kõne all olid kahepoolsed suhted, energia- ja julgeolekupoliitikaga seonduvad teemad, idapartnerlus, suhted Venemaaga, töö majanduskriisi leevendamiseks ja regionaalne koostöö.
At his meeting with the Latvian Foreign Minister, Paet introduced Estonia’s endeavours to join the Euro-zone.
Kohtumisel Läti välisministriga tutvustas Paet Eesti püüdlusi Euroalaga liitumiseks.
“Adopting the euro is very important with regards to increasing security, as it will influence not just financial security, but also security in Estonia and the Baltic region as a whole,” said Paet.
„Eurole üleminek on oluline julgeoleku suurendamise küsimus, mõjutades finantsjulgeoleku kõrval julgeolekut nii Eestis kui Balti regioonis tervikuna,” ütles Paet.
“For Estonia, the earliest possible time to join the Euro-zone is 2011,” Paet added, describing Estonia’s goals.
„Eesti jaoks on lähim võimalik tähtaeg euroga liitumiseks aasta 2011,” lisas Paet Eesti eesmärke kirjeldades.
At his meeting with the president of Latvia, Paet brought up the subject of the Estonian school in Riga.
Kohtumisel Läti presidendiga tõstatas välisminister Paet Riia Eesti kooli temaatika.
The foreign minister expressed hope that the school would develop more successfully than it has to date.
Välismister avaldas lootust, et kool areneb senisest jõudsamalt.
“Estonia has helped the Estonian school in Riga with teaching materials and sent teachers to the school,” said Paet, emphasising the importance of the school to Estonia.
„Eesti on abistanud Riia Eesti kooli õppematerjalidega ja lähetanud kooli ka õpetaja,” rõhutas Paet kooli olulisust Eestile.
“Hopefully the problems associated with renovating the school building and constructing a gymnasium will also be resolved soon.
„Loodetavasti lahenevad peagi ka koolihoone renoveerimise ja võimla saali ehitusega seotud probleemid.
For this, Estonia hopes to have the support and co-operation of the city government of Riga and the Latvian Ministry of Education and Research,” Paet added.
Eesti loodab selles osas Riia linnavalituse ja ka Läti hardus- ja teadusministeeriumi toetusele ja koostööle,” lisas Paet.
They also spoke about the creation of a new embassy building in Riga.
Samuti räägiti Eesti uue saatkonnahoone rajamisest Riiga.
Foreign Minister Urmas Paet said that the process to construct Estonia’s new building continues.
Välisminister Urmas Paeti sõnul jätkab Eesti uue hoone ehitamisprotsessiga.
They also stressed the importance of the Baltic region’s energy security and the creation of a unified Nordic-Baltic energy market.
Samas rõhutati kohtumisel, et oluline on ka Balti regiooni energiajulgeolek ning Balti- ja Põhjamaade ühise energiaturu loomine.
“In order to be creating a common Nordic-Baltic energy market by the year 2013, we must move forward quickly with the items agreed upon at the meeting of the Baltic prime minister on 21 November 2008 in Tartu,” noted Foreign Minister Paet.
„Selleks, et jõuda Põhja-Balti ühise energiaturu loomiseni aastaks 2013 tuleb minna kiiresti edasi 21. novembril 2008 Tartus Balti peaministrite poolt kokkulepituga,” märkis välisminister Paet.
While discussing participation in international security co-operation, Foreign Minister Paet mentioned the possibility of increasing Estonia’s contribution in Afghanistan, which is Estonia’s priority destination for military and civilian aid.
Arutades osalemist rahvusvahelises julgeolekukoostöös mainis välisminister Paet ka võimalust Eesti panustamise suurendamiseks Afganistanis, mis on Eesti sõjalise ja tsiviilpanuse prioriteetne sihtriik.
“Increasing the European Union’s contribution and making it more visible than before is important for building up democracy and civil society in Afghanistan,” said Paet.
„Demokraatia ja kodanikuühiskonna ülesehitamisel Afganistanis on tähtis Euroopa Liidu panuse suurendamine ja senisest nähtavamaks muutmine,” ütles Paet.
“Translations by Livia Viitol published last year are the confirmation of her consistent and thankworthy work of introducing Latvian literature.
„Livia Viitoli eelmisel aastal ilmunud tõlked ei ole mitte üksik välgatus, vaid kinnitavad tema järjepidevat tööd läti kirjanduse tutvustamisel.
As one of the compilers of the book “Sinu, minu ja meie Riia” (“Your, mine and our Riga”), she has also made an invaluable contribution to recording the activities of Estonians in Riga,” said Foreign Minister Mikser describing the remarkable work of the prize laureate.
Samuti on ta andnud hindamatu panuse eestlaste tegevuse jäädvustamisele Riias, olles raamatu „Sinu, minu ja meie Riia“ üks koostajatest,“ iseloomustas välisminister Sven Mikser laureaadi silmapaistvat tegevust.
According to Foreign Minister Sven Mikser, the language prize awarded for the eight time this year, has acquired a wider meaning over the years.
Välisminister Sven Mikseri sõnul on tänavu kaheksandat korda välja antav keeleauhind omandanud aastatega üha laiema tähenduse ja kandepinna.
“The eight candidates submitted this year are a sign that teaching and being able to speak Estonian and Latvian are important in both countries,” Mikser noted and added that the continuity and growing recognition of the language prize also reflects the good neighbourly relations between the two countries.
„Tänavu esitatud kaheksa kandidaati on märgiks, et eesti ja läti keele õpetamist ning kummagi keele kasutamise oskust peetakse oluliseks nii Eestis kui Lätis,“ märkis Mikser ning lisas, et auhinna järjepidevus ning kasvav tuntus peegeldab ka meie kahe riigi heanaaberlikke suhteid.
The language prize jury chose Estonian poet, translator and literary historian Livia Viitol as this year's winner, to reward her for her two literary translations published in 2016.
Žürii valis seekordseks laureaadiks eesti luuletaja, tõlkija ja kirjandusloolase Livia Viitoli, et tunnustada teda kahe 2016. aastal ilmunud ilukirjandusliku tõlke eest.
The aim of the language award is to highlight the importance of learning and knowing Estonian and Latvian.
Keeleauhinna eesmärk on rõhutada eesti ja läti keele õppimise ja oskuse olulisust.
Monetary value of the prize is 3,000 euros and both Ministries contribute to the award fund equally.
Preemia rahaline väärtus on 3000 eurot, millesse panustavad mõlema riigi ministeeriumid võrdselt.
Last year the prize was awarded to University of Tartu research fellow Valts Ernštreits.
Eelmisel aastal pälvis keeleauhinna Tartu Ülikooli teadur Valts Ernštreits.
“Estonia plans to continue contributing to the reconstruction of Afghanistan and supporting its security, and we are looking for opportunities to increase our military contributions and diversify our reconstruction activities,” stressed Foreign Minister Paet.
„Eestil on plaanis jätkuvalt panustada Afganistani ülesehitusse ning julgeoleku tagamisse ning otsime võimalusi sõjalise panuse suurendamiseks ning ülesehitustegevuse mitmekesistamiseks,” rõhutas välisminister Paet.
The foreign minister mentioned the upcoming presidential election as the most important event for Afghanistan in the near future.
Välisminister tõi oma sõnavõtus Afganistani lähiaja olulisema sündmusena esile eelseisvad presidendivalimised.
Paet emphasised that if the impending Afghan presidential election is carried out without any significant problems, it would be an important step in building up Afghan institutions and increasing the trust of the people in the central authorities.
Paet rõhutas, et eelseisvate Afganistani presidendivalimiste märkimisväärsete probleemideta läbiviimine oleks tähtis samm Afganistani institutsioonide ülesehitamisel ning rahva usalduse suurendamisel keskvõimu suhtes.
“If the elections are honest and free, then the conditions will be right for getting a president and government with a clear mandate into office,” he stated.
„Kui valimised on ausad ja vabad, siis loob see eelduse kindla mandaadiga presidendi ja valitsuse ametisse saamiseks,” sõnas ta.
“We also feel it is important to send a full-scale international election monitoring mission to Afghanistan.
„Peame vajalikuks rahvusvahelise täiemahulise vaatlusmissiooni saatmist Afganistani presidendivalimistele.
The participation of non-governmental Afghan organisations in the election monitoring would also help to increase the credibility of the elections,” Paet added.
Ka Afganistani valitsusväliste organisatsioonide osalus valimiste jälgimisel tõstaks valimiste usalduslikkust,” lisas Paet.
From the standpoint of the reconstruction of Afghanistan, the Estonian foreign minister believes it is very important to pay more attention to Afghanistan’s economic development and agricultural development.
Afganistani ülesehitamise seisukohalt on Eesti välisministri sõnul väga tähtis pöörata rohkem tähelepanu Afganistani majanduse arendamisele ning põllumajandusele.
“The Afghan work force and products should be used to their maximum potential in building up the nation.
„Afgaanide tööjõudu ja toodangut tuleks riigi ülesehitamisel maksimaalselt kasutada.
It is also very important to include local Afghan businesses in the process and listen to their suggestions,” he added.
Samuti on protsessi väga tähtis kaasata ka Afganistani kohalikud ettevõtjad ning kuulata nende ettepanekuid,” lisas ta.
The security situation in Afghanistan is, according to foreign minister Paet, still complicated, and its correction requires the help of neighbouring nations, especially Pakistan.
Julgeolekuolukord Afganistanis on välisminister Paeti sõnul jätkuvalt keeruline ning selle parandamiseks on vaja kaasata ka naaberriike, eelkõige Pakistani.
“It is not possible to stabilise the situation in Afghanistan without the help of Pakistan, since the future developments of Afghanistan depend largely on developments in Pakistan,” emphasised Foreign Minister Paet.
„Afganistani olukorda ei ole Pakistani kaasamiseta võimalik stabiliseerida, sest arengud Afganistani tuleviku osas sõltuvad paljuski arengutest Pakistanis,” rõhutas välisminister Paet.
“More attention should be given to co-operation addressing security in Afghanistan-Pakistan border areas,” Paet stressed.
„Rohkem tähelepanu tuleb suunata ka Afganistani-Pakistani piirialade julgeolekut puudutavale koostööle,” toonitas Paet.
Representatives of nearly 90 nations and international organisations participated in the Afghanistan conference in The Hague.
Haagis toimuval Afganistani-teemalisel konverentsil osalesid ligi 90 riigi ja rahvusvahelise organisatsiooni esindajad.
Participants in the conference included Afghan President Hamid Karzai, UN Secretary-General Ban Ki-moon, American Secretary of State Hillary Clinton, and UN Special Representative Kai Eide.
Teiste hulgas võtsid konverentsist osa Afganistani president Hamid Karzai, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, Ameerika Ühendriikide riigisekretär Hillary Clinton ning ÜRO eriesindaja Afganistanis Kai Eide.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Defence Minister of Afghanistan Abdul Rahim Wardak, in Estonia on a visit, on Wednesday, 6 February.
Kolmapäeval, 6. veebruaril kohtus välisminister Urmas Paet Eestis visiidil viibiva Afganistani kaitseministri Abdul Rahim Wardakiga.
At their meeting, topics of discussion were the NATO operation in Afghanistan, the European Union police mission, and development co-operation between the two nations.
Kohtumisel olid kõne all NATO operatsioon Afganistanis, Euroopa Liidu politseimissioon ning kahe riigi vaheline arengukoostöö.
They also discussed the Afghani journalist Sayed Pervez Kambaksh’s trial, in which the lower court has sentenced the journalist to death.
Veel käsitleti Afganistani ajakirjaniku Sayed Pervez Kambakshile kohtuprotsessi, kus esimese astme kohus on ajakirjaniku surma mõistnud.
Foreign Minister Paet believes that death penalty is reprehensible, and he expressed hope that Kambaksh’s trial will continue in the higher court objectively and in accordance with the rules of legal proceedings.
Välisminister Paeti sõnul on surmanuhtlus taunitav ning ta avaldas lootust, et Kambakshi protsess kulgeb järgmise astme kohtutes edasi objektiivselt ning vastavalt protseduurireeglitele.
“The Afghani judicial system should be given a chance to correct its mistakes and to reach a verdict that does not involve the death of a journalist,” said Paet.
„Afganistani kohtusüsteemile endale tuleks anda võimalus vigade paranduseks ja jõudmiseks tulemuseni, milleks ei ole ajakirjaniku hukkamine,” lausus Paet.
The Afghani defence minister thanked Estonia for its contributions in building up Afghanistan and acknowledged the fact that the nation still has a great need for international aid and civil contributions.
Afganistani kaitseminister tänas Eestit panuse eest Afganistani ülesehitamisse ning tõdes, et vajadus rahvusvahelise abi ning tsiviilpanuse järele on endiselt suur.
Foreign Minister Paet confirmed that Estonia plans to send a police officer to the European Union police mission soon, and that a health care expert will be sent to Helmand province.
Välisminister Paet kinnitas, et Eestil on lähiajal kavas saata oma politseiametnik Euroopa Liidu politseimissioonile, samuti saadetakse Helmandi provintsi tervishoiuekspert.
“Estonia is prepared to stay in Afghanistan for as long as our help is needed.
„Eesti on valmis jääma Afganistani niikauaks, kuni meie abi on vajalik.
At the same time, the effort that the Afghanis themselves are putting in alongside the foreign aid must increase,” said Paet.
Samas peab välisriikide kõrval üha enam kasvama ka afgaanide endi panus,” lausus Paet.
Estonia’s priorities in development co-operation with Afghanistan are supporting health care and education, as well as promoting democracy and good administrative practices.
Eesti prioriteedid arengukoostöös Afganistaniga on tervishoiu ning haridusvaldkonna toetamine, samuti demokraatia ja heade valitsemistavade edendamine.
Estonia also donated 500,000 kroons to support the population census that will be carried out this summer.
Ka toetas Eesti 500 000 krooniga käesoleva aasta suvel läbi viidavat rahvaloendust.
The ministers agreed that their return to their homes should be supported.
Pooled nõustusid, et nende tagasipöördumist koju tuleb toetada.
“However, the refugees should not be sent back to where the proper conditions for receiving them do not exist,” Paet said.
„Samas ei tohiks põgenikke saata tagasi sinna, kus puuduvad tingimused nende vastuvõtmiseks,” sõnas Paet.
Afghanistan is Estonia’s largest military mission, with almost 120 soldiers stationed there.
Afganistan on Eesti suurim sõjaline missioon, kus teenib ligi 120 kaitseväelast.
The Estonian Defence Forces operate alongside the Great British and Danish contingents, and their current mandate lasts until the end of this year.
Eesti kaitseväelased tegutsevad koos Suurbritannia ja Taani kontingendiga, nende praegune mandaat kehtib käesoleva aasta lõpuni.
During their meeting in Tallinn today Foreign Minister Urmas Paet and Deputy Secretary of State of the USA William Burns, who is in Estonia for a visit, spoke about the close co-operation between Estonia and the USA in international security co-operation, development co-operation, and the cyber sector.
Välisminister Urmas Paet ja Eestis visiidil viibiv Ameerika Ühendriikide asevälisminister William Burns kõnelesid tänasel kohtumisel Tallinnas Eesti ja USA tihedast koostööst rahvusvahelises julgeolekupoliitikas, arengukoostöös ja kübervaldkonnas.
Foreign Minister Paet stated that the NATO summit in Chicago must give a clear message that the alliance is capable of reacting to the complicated economic situation and remaining the strongest military alliance.
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Chicagos toimuv NATO tippkohtumine andma selge sõnumi, et allianss on võimeline reageerima keerulisele majanduslikule olukorrale ning püsima kõige võimsama sõjalise liiduna.
“We call on all allies not to reduce their defence spending and to fulfil their responsibilities so that NATO will be capable of fulfilling its responsibilities in the future and can preserve its deterrent capability,” he added.
„Kutsume liitlasi üles kaitsekulutusi mitte vähendama ja täitma oma kohustusi, et NATO oma võetud kohustustega ka tulevikus hakkama saaks ning säiliks heidutusvõime,“ lisas ta.
Paet noted that during the upcoming NATO summit it is also necessary to give a strong and positive message to the countries that would like to join NATO in the future—Georgia, Macedonia, Montenegro, and Bosnia and Herzegovina.
Paet märkis veel, et eelseisval NATO tippkohtumisel on oluline anda tugev ja positiivne sõnum neile riikidele, kes soovivad tulevikus NATOga ühineda – Georgiale, Makedooniale, Montenegrole ning Bosnia ja Hertsegovinale.
Foreign Minister Paet thanked his US colleague for his support for the decision to continue the NATO air policing mission long-term and also for the USA’s regular contribution to air policing rotations.
Välisminister Paet tänas USA kolleegi märkimisväärse toetuse eest NATOs õhuturbemissiooni pikaajalise jätkumise otsuse saavutamisel ning regulaarse panustamise eest õhuturbe rotatsioonidesse.
“Air policing is a good example of allies’ solidarity and contributions to ensuring security,” said Paet.
„Õhuturve on hea näide liitlaste solidaarsusest ning ühisest panusest julgeoleku tagamisel,“ lausus Paet.
“The air policing mission over the Baltic states is also one of the best examples of the ‘smart defence’ principle,” he added.
„Samuti on Balti riikide õhuruumi valvav NATO missioon üheks parimaks näiteks tõhusast nn aruka kaitse põhimõtete kasutamisest,“ lisas ta.
Paet and Burns also addressed recent developments in Afghanistan.
Paet ja Burns rääkisid ka viimastest arengutest Afganistanis.
In talking about internet freedom and security, Foreign Minister Paet noted that cyber topics must increasingly be addressed from the viewpoint of basic freedoms and human rights.
Internetivabaduse ja -julgeoleku teemasid arutades märkis välisminister Paet, et küberteemale tuleb üha rohkem läheneda ka üldistest vabadustest ja inimõigustest lähtuvalt.
“The decisive events that took place in North Africa last spring demonstrated the role that information technology can play in advancing democracy and human rights.
„Möödunud aasta kevade murrangulised sündmused Põhja-Aafrikas näitasid, milline roll võib infotehnoloogial olla demokraatia ja inimõiguste edendamisel.
Supporting freedom of expression on the internet is just as important as all other activities for protecting and advancing human rights,” Paet added.
Väljendusvabaduse toetamine internetis on sama oluline kui kõik teised inimõiguste kaitse ja edendamise tegevused,“ lisas Paet.
“As a candidate to be a member of the UN Human Rights Council from 2013-2015, one of Estonia’s priority topics is internet freedom,” he added.
„2013-2015. aastateks ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks kandideerimisel on Eesti jaoks internetivabadus üks olulisemaid teemasid,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet expressed hope that through Estonia-USA co-operation a greater contribution can be made to developing cyber defence and cyber security in the international arena.
Välisminister Paet avaldas lootust, et Eesti ja USA kahepoolse koostööga saab anda suurema panuse küberkaitse ja küberjulgeoleku arendamisse rahvusvahelisel areenil.
Paet and Burns also addressed the activities of the new working group for supporting the development of new democracies (Network for Leaders Engaged in New Democracies – LEND), which is co-chaired by Estonia and the United States.
Paet ja Burns kõnelesid Eesti ja Ameerika Ühendriikide poolt üheskoos juhitava uute demokraatiate arengut toetava töögrupi (LEND - Leaders Engaged in New Democracies) tegevusest.
Paet said that this is an additional opportunity to support the modernisation and democratisation of transitioning countries using information technology solutions.
Paeti sõnul on see lisavõimalus toetada üleminekuriikide moderniseerumist ja demokratiseerumist infotehnoloogilisi lahendusi kasutades.
Paet expressed satisfaction over the fact that Estonia-USA co-operation has intensified.
Paet avaldas heameelt, et Eesti ja USA arengukoostöö on tihenenud.
“A joint project in Belarus to educate civil society in e-governance and cyber security has successfully been launched, as has a project to promote business studies and entrepreneurship among young people in Moldova,” said Foreign Minister Paet.
„Edukalt on käivitunud ühisprojektid Valgevenes kodanikuühiskonna koolitamisel e-valitsemise ja küberkaitse teemal ning Moldovas ettevõtlusõppe ja ettevõtlikkuse edendamisel noorte hulgas,“ selgitas välisminister Paet.
“We also greatly appreciate the USA’s support for the work of Estonia’s Centre of Eastern Partnership.
„Hindame kõrgelt ka USA toetust Eesti Idapartnerluskeskuse tegevusele.
We welcome the United States to join the project to establish an e-governance system in Tunisia,” he added.
Ootame Ameerika Ühendriike Tuneesia e-valitsemise süsteemi projektiga ühinema,“ lisas ta.