natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the last couple of years, Estonia has presented to various international organisations several studies dealing with the matters under discussion here, and reports concerning the implementation of appropriate conventions.
Eesti on viimase paari aasta jooksul esitanud rahvusvahelistele organisatsioonidele mitmeid raporteid ja konventsioonide täitmise aruandeid.
We have submitted reports concerning the implementation of all United Nations human rights conventions, and have cooperated closely with the Council of Europe’s appropriate expert committees.
Oleme edastanud kõigi ÜRO inimõiguste konventsioonide aruanded, samuti teinud tihedat koostööd EN erinevate ekspertkomisjonidega.
In the spring of 2001, Estonia had the pleasant opportunity of receiving the experts and raporteurs of the Council of Europe’s Advisory Committee on the Framework Convention for the Protection of National Minorities and the European Commission against Racism and Intolerance.
Eestil oli 2001. aasta kevadel meeldiv võimalus võõrustada EN rahvusvähemuste kaitse järelvalvekomitee ning Euroopa Rassismi ja Sallimatuse Vastase Komitee eksperte ja raportööre.
And it is wonderful to see that the raporteurs dealing with Estonia, professors Hoffman and Asmussen, are again in Tallinn today.
On suur rõõm, et Eesti raportöörid prof. Hoffmann ja prof. Asmussen on ka täna siin Tallinnas.
We thank both aforementioned agencies for their efforts to analyse the developments which have taken place in Estonia, and for their objective and friendly attitude.
Täname mõlemaid komiteesid püüde eest analüüsida toimunud arenguid Eestis ning objektiivse ja sõbraliku suhtumise eest.
We attach great importance to the continued expansion of a common legal space, and the effective implementation of European conventions in all the Council of Europe’s member states.
Eesti peab tähtsaks ühise seadusruumi edasist laiendamist ja Euroopa konventsioonide edukat ellurakendamist kõikides EN liikmesriikides.
Having, for some time, been personally associated with the Council of Europe’s Committee of Ministers and the Parliamentary Assembly, I am sure that the Council of Europe has been a beacon of democracy for Estonia and other East European states, and has helped to establish democratic institutions in this part of the world.
Olles ka ise pikka aega seotud Euroopa Nõukogu Ministrite Nõukogu ja Parlamentaarse Assambleega, olen kindel, et EN on olnud demokraatia näiteks ka Eestis ja teistes Ida-Euroopa riikides ning aidanud üles ehitada demokraatlikke institutsioone.
I would briefly like to again touch upon the integration of Estonian society.
Tahaksin veel lühidalt peatuda Eesti ühiskonna integratsioonil.
We can happily state that this process has been fairly successful -- we can see how, bit by bit, the barriers are crumbling between Estonia’s ethnic minorities; we can see the development of mutual tolerance and the desire to jointly build a unifying society.
Me võime rõõmuga konstateerida, et see protsess on olnud küllaltki edukas – me näeme, kuidas järk järgult kaovad barjäärid Eesti rahvusgruppide vahel, me näeme, kuidas kasvab vastastikune tolerantsus ja tahe ehitada koos ühtset ühiskonda.
From now on, integration deserves to be looked at in a broader sense -- as a process which helps everyone to cope in today’s world, and here I’m keeping in mind people’s individual capabilities.
Rohkem tähelepanu väärib edaspidi integratsioon laiemas mõttes – kui protsess, mis aitab kõiki toime tulla praeguses maailmas ja siinkohal pean ma silmas inimeste individuaalset võimekust.
I can also note with satisfaction that, in connection with integration, cooperation amongst Estonian social scientists has been effective and professional.
Valmistab ka heameelt, et Eesti sotsiaalteadlaste koostöö integratsiooni vallas on olnud efektiivne ja professionaalne.
In addition to the efforts of international organisations, Estonia’s domestic expertise has been of the utmost importance for understanding the minorities problem -- we have unique knowledge concerning a matter which is of concern in many European states.
Lisaks rahvusvaheliste organisatsioonide pingutustele, on Eesti-sisene ekspertiis olnud ülioluline rahvusprobleemide mõistmiseks – meil on unikaalne teadmine paljudes Euroopa riikides aktuaalses küsimuses.
In conclusion, I would like to thank the Council of Europe’s Tallinn Information Centre, which bore the weight of actually putting together this event, and the Council of Europe’s Secretariat, which is supporting this event monetarily.
Lõpetuseks tahaksin tänada EN Tallinna Infotalitust, kelle õlul on kogu seminari korralduse põhiraskus ning EN sekretariaati, kes toetab üritust rahaliselt.
The Council of Europe’s Tallinn Information Centre has shown great initiative in publicising the objectives and activities of the Council of Europe, and I would therefore like to congratulate the Council of Europe for having found such a professional staff for the Centre.
EN Tallinna Infotalitus on olnud väga initsiatiivikas EN eesmärkide ja tegevuse tutvustamisel ning mul jääb üle vaid õnnitleda Euroopa Nõukogu niivõrd professionaalsete töötajate leidmise eest.
I wish all of you a very fulfilling day.
Soovin kõikidele osalejatele sisukat päeva.
The schedule for the visit includes meetings with the President of the Republic Toomas Hendrik Ilves, Speaker of the Riigikogu Ene Ergma, and Prime Minister Andrus Ansip.
Kavas on kohtumised Vabariigi Presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaminister Andrus Ansipiga.
Bilateral relations will be discussed during the course of the visit.
Visiidi käigus arutatakse kahepoolseid suhteid.
Additionally, current topics associated with the European Union will be addressed, including financial and economic questions.
Samuti käsitletakse Euroopa Liiduga seonduvaid päevakajalisi teemasid, sealhulgas rahandus- ja majandusküsimusi.
Estonia’s e-government and cooperation opportunities resulting from consecutive holding of the Presidency of the Council of the European Union in 2018 will also come under discussion.
Kõne alla tulevad ka koostöövõimalused järjestikuste Euroopa Liidu eesistujatena 2018. aastal ja Eesti e-valitsemine.
President Plevneliev will also visit the e-Governance Academy, Estonian Chamber of Commerce and Industry, ICT Demo Center, and NATO Cooperative Cyber Defence Centre.
President Plevneliev külastab visiidi käigus e-Riigi Akadeemiat, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, IKT Demokeskust ning NATO Küberkaitsekeskust.
We ask that journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit register using this online form by Wednesday, September 11th at 15:00: http://acredit.vm.ee/eng/rosen_plevneliev_to_visit_estonia
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt kolmapäeval, 11. septembril kell 15.00 aadressil http://acredit.vm.ee/est/rosen_plevneliev_visiit_eestisse
When indoors, please wear a suit.
Palume siseruumides kanda pintsakut.
Thursday, September 12
Neljapäev, 12. september
Official photo, signing of the guest book, first moments of the meeting
Ametlik foto, sissekanne külalisteraamatusse, kohtumise algushetked
TV, photo – we ask that you arrive at 10:30
Fotograafidel ja TV-operaatoritel palume kohal olla hiljemalt 10.30
Language: English
Töökeel: inglise
Journalists – we ask that you arrive at 11:30
Ajakirjanikel palume kohal olla hiljemalt 11.30
16:00 Visit to e-Governance Academy, meeting with Executive Director Arvo Ott
16.00 e-Riigi Akadeemia külastamine, kohtumine tegevdirektor Arvo Otiga
Friday, September 13
Reede, 13.september
09:00 Visit to Estonian Chamber of Commerce and Industry, meeting with Chairman of the Board Toomas Luman and representatives of Estonian enterprises and professional associations
09.00 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja külastamine, kohtumine juhatuse esimehe Toomas Lumani, Eesti ettevõtjate ning erialaliitude esindajatega
10:15 Visit to ICT Demo Center
10.15 IKT Demokeskuse külastamine
IMPORTANT CONTACTS: for more information about meetings with President of the Republic Toomas Hendrik Ilves, Prime Minister Andrus Ansip, and Chairman of the Board of Estonian Chamber of Commerce and Industry Toomas Luman:
VAJALIKUD KONTAKTID lisainfo saamiseks kohtumiste osas Vabariigi Presidendi Toomas Hendrik Ilvese, peaministri Andrus Ansipi ja KTK juhatuse esimehe Toomas Lumaniga:
For accreditation:
Akrediteermise osas:
Kadri.linnas@mfa.ee
adosek@mfa.ee
Foreign Minister Jürgen Ligi is in Strasbourg today to address the Parliamentary Assembly of the Council of Europe (PACE) and answer to the parliament members’ questions.
Täna viibib välisminister Jürgen Ligi Strasbourgis, kus ta esineb sõnavõtuga Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) ees ning vastab parlamendisaadikute küsimustele.
In addition, Foreign Minister Ligi meets with the Secretary General of the Council of Europe Thorbjørn Jagland, President of PACE Pedro Agramunt and President of the European Court of Human Rights Guido Raimondi.
Ligil on Strasbourgis kavas ka kohtuda Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi, ENPA presidendi Pedro Agramunti ning Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendi Guido Raimondiga.
Estonia is the Chair of the Committee of Ministers of the Council of Europe until 22 November, when Cyprus takes over the Chairmanship.
Eesti on Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja kuni 22. novembrini, mil eesistumise võtab üle Küpros.
During the Chairmanship, the organisation is represented by the Foreign Minister of the chair country.
Eesistumise ajal esindab poliitiliselt organisatsiooni eesistujariigi välisminister.
Estonian priorities during the Chairmanship are children’s rights, gender equality, human rights and rule of law online.
Eesti eesistumise prioriteedid on laste õigused, sooline võrdõiguslikkus ning inimõigused ja õigusriik internetis.
First Estonian Chairmanship of the Council of Europe took place in 1996.
Eesti esimene eesistumine Euroopa Nõukogus oli 1996. aastal.
Today, 3 April, Estonia’s new ambassador to the Islamic Republic of Afghanistan Väino Reinart presented his credentials to President of Afghanistan Hamid Karzai.
Täna, 3. aprillil andis Eesti uus suursaadik Afganistani Islamivabariigis Väino Reinart Afganistani presidendile Hamid Karzaile üle oma volikirja.
Estonian Ambassador Väino Reinart and Afghan President Hamid Karzai discussed opportunities for co-operation in stabilising the nation.
Eesti suursaadik Väino Reinart ja Afganistani president Hamid Karzai arutasid koostöövõimalusi piirkonna stabiliseerimisel.
They also spoke about Estonia’s opportunities to help with the development of Afghanistan.
Samuti kõneldi Eesti võimalustest Afganistani arengule kaasaaitamisel.
Ambassador Reinart stated that Afghanistan is still one of Estonia’s priorities for both civil and military aid.
Suursaadik Reinarti sõnul on Afganistan jätkuvalt Eesti tsiviil- ning militaarpanuse prioriteetsemaid sihtriike.
“In development co-operation we focus on health care, education, and promoting good administrative practices,” he added.
„Arengukoostöös keskendume tervishoiu, hariduse ja heade valitsemistavade edendamisele,“ lisas ta.
At the meeting the two also talked about Estonia’s history and language.
Lisaks sellele räägiti kohtumisel Eesti ajaloost ja keelest.
Ambassador Reinart also had meetings in Kabul with representatives of the Afghan government, European Union Special Representative Vygaudas Usackas, Chief of the UN Assistance Mission in Afghanistan (UNAMA) Jan Kubis, Deputy Director of EUPOL Geoffrey Cooper, and NATO Senior Civil Representative in Afghanistan Simon Gass.
Suursaadik Reinartil olid Kabulis veel kohtumised Afganistani valitsuse esindajate, Euroopa Liidu eriesindaja Vygaudas Ušackase, ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) juhi Jan Kubiši, EUPOLi asejuhi Geoffrey Cooperi ja NATO kõrgema tsiviilesindaja suursaadik Simon Gassiga.
The Estonian ambassador also met with the rector of Kabul University, Professor Hamedullah Amini.
Samuti kohtus Eesti suursaadik Kabuli Ülikooli rektori professor Hamedullah Aminiga.
Estonia opened its special diplomatic mission in Afghanistan in 2006.
2006. aasta septembris avas Eesti Afganistanis diplomaatilise erimissiooni.
Currently the Estonian chargé d’affaires in Afghanistan is Vahur Soosaar.
Eesti asjur Afganistanis on praegu Vahur Soosaar.
Ambassador Väino Reinart resides in Tallinn.
Suursaadik Väino Reinart resideerib Tallinnas.
Reinart is also Estonia’s special representative for Afghanistan and Pakistan.
Reinart on ka Eesti eriesindaja Afganistani ja Pakistani küsimustes.
Ambassador Väino Reinart was born on 28 December 1962 in Kuressaare.
Suursaadik Väino Reinart on sündinud 28. detsembril 1962 Kuressaares.
He graduated from the control engineering department of Tallinn University of Technology, was a post-graduate student of physics in the Estonian Academy of Sciences’ Chemical and Biological Physics Institute, and completed the arms control and security policy course at the Geneva Graduate Institute of International Studies.
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli automaatikateaduskonna, olnud Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi aspirant füüsika erialal ning lõpetanud relvastuskontrolli ja julgeolekupoliitika kursuse Genfi Kõrgemas Rahvusvaheliste Suhete Instituudis.
Reinart has worked at the Estonian Foreign Ministry since 1992, serving as the Estonian delegation leader for negotiations with Russia, director of the political department, and permanent representative of Estonia to the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE).
Välisministeeriumis on Reinart töötanud alates 1992. aastast, ta on olnud Eesti delegatsiooni juht läbirääkimistel Venemaaga, töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonna juhatajana, Eesti alalise esindajana Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) ning välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektorina ja poliitika- ning pressiküsimuste asekantslerina.
As of 2002 Reinart became the Estonian ambassador to the European Union.
Alates 2002. aastast oli Reinart Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures.
In August 2007 Väino Reinart became the Estonian ambassador to the United States and Mexico, and as of May 2008 also the ambassador to Canada.
2007. aasta augustist oli Väino Reinart Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos ning 2008. aasta maist suursaadik Kanadas.
Currently Reinart is working as the Foreign Ministry undersecretary for economic and development affairs.
Praegu töötab Reinart välisministeeriumi välismajanduspoliitika ja arengukoostööküsimuste asekantslerina.
He has meetings scheduled with Foreign Minister Urmas Paet, Minister of Defence Mart Laar, chairman of the Riigikogu foreign affairs committee Marko Mihkelson, chairman of the Riigikogu national defence committee Mati Raidma, chairman of the European Union affairs committee Taavi Rõivas, and members of the Estonia-Macedonia parliamentary group.
Kavas on kohtumised välisminister Urmas Paeti, kaitseminister Mart Laari, Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni, riigikaitsekomisjoni esimehe Mati Raidma, Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Taavi Rõivase ja Eesti-Makedoonia parlamendirühma esindajatega.
Topics to be discussed will be Estonia-Macedonia relations, Macedonia’s integration with the EU and NATO, and recent developments in the countries’ shared neighbourhood.
Kohtumistel tulevad kõne alla Eesti ja Makedoonia kahepoolsed suhted, Makedoonia lõimumine ELi ja NATOga ning viimased arengud mõlema riigi naabruses.
Nikola Poposki will give a lecture in English at the Foreign Ministry entitled “Macedonia on the road to NATO and EU: Knocking on the open doors”.
Nikola Poposki peab välisministeeriumis ingliskeelse loengu „Macedonia on the road to NATO and EU: Knocking on the open doors“.
In addition to his meetings, Foreign Minister Poposki will also host a reception in honour of the opening of the honorary consulate of Macedonia in Tartu.
Lisaks kohtumistele toimub välisminister Poposki vastuvõtt Makedoonia Tartu aukonsulaadi avamise puhul.
The honorary consul of Macedonia is Peter Roose.
Makedoonia aukonsul Eestis on Peter Roose.
For additional information on the opening of the honorary consulate: nenad.kolev@mfa.gov.mk
Lisainfo aukonsulaadi avamise kohta: nenad.kolev@mfa.gov.mk
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Wednesday, 8 February at 11.00.
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja teleoperaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt kolmapäeval, 8. veebruaril kell 11.00.
Wednesday, 8 February
Kolmapäev, 8. veebruar
15.30 Joint press conference of foreign ministers Urmas Paet and Nikola Poposki
15.30 Urmas Paeti ja Nikola Poposki ühine pressikonverents
Languages: Estonia, English
Keeled: eesti-inglise
Thursday, 9 February
Neljapäev, 9. veebruar
11.00 Meeting with chairman of the Riigikogu foreign affairs committee Marko Mihkelson
11.00 Kohtumine Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoniga
11.30 Meeting with chairman of the Riigikogu national defence committee Mati Raidma
11.30 Kohtumine Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimehe Mati Raidmaga
12.00 Meeting with chairman of the Riigikogu European Union affairs committee Taavi Rõivas
12.00 Kohtumine Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Taavi Rõivasega
14.30 Lecture by Foreign Minister of Macedonia Nikola Poposki at the Foreign Ministry
14.30 Makedoonia välisministri Nikola Poposki loeng välisministeeriumis
Today, Foreign Minister Sven Mikser will make a proposal to the government to impose restrictive measures under the International Sanctions Act against individuals involved in grave human rights violations, including the death of Sergei Magnitsky.
Välisminister Sven Mikser esitab täna valitsusele ettepaneku kehtestada rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel piiravad meetmed isikutele, kes on seotud ränkade inimõiguste rikkumisega, sealhulgas Sergei Magnitski surmaga.
“I decided to make a proposal to the government to impose sanctions in response to grave human rights violations to address the increasingly frequent cases of violations of international law,” Mikser said.
„Otsustasin esitada valitsusele ettepaneku sanktsioonide kehtestamiseks inimõiguste ränkade rikkumiste eest, et juhtida tähelepanu rahvusvahelise õiguse rikkumise järjest sagenevamatele juhtumitele,“ sõnas välisminister.
Mikser also referred to the deterioration in the human rights situation in the immediate neighbourhood of Europe over the past decades.
Mikser viitas ka inimõiguste olukorra halvenemisele Euroopa lähinaabruses viimaste kümnendite jooksul.
“The EU and its Member States must respond to the deteriorating situation in our neighbourhood and focus on ensuring the stability and security on the EU’s borders.
„EL ja liikmesmaad peavad reageerima olukorra halvenemisele meie naabruses ning panustama stabiilsuse ja julgeoleku tagamisele EL piiridel.
Estonia is most definitely one of the countries ready to act,” the foreign minister noted.
Eesti on kindlasti üks neist, kes on valmis tegutsema,“ ütles välisminister.
During today’s meeting of EU Foreign Ministers in Brussels the discussion focused on the current status of relations between the European Union and Russia as well as relations with Iran and the situation in Libya.
Tänasel Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis keskendus arutelu Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisule ning räägiti ka suhetest Iraaniga ja olukorrast Liibüas.
EU foreign ministers discussed the fundamental principles of the relations between the European Union and Russia.
Euroopa Liidu välispoliitikajuhid arutasid Euroopa Liidu ja Venemaa suhete aluspõhimõtteid.
EU Foreign Ministers believe we should continue the current policy of refraining from a high level communication until Russia starts implementing its international obligations.
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul tuleb jätkata senise poliitikaga, mis tähendab hoidumist kõrgetasemelisest suhtlusest seni, kuni Venemaa pole hakanud täitma endale võetud rahvusvahelisi kohustusi.
“Relations with Russia were complicated already before the Ukrainian conflict.
„Suhted Venemaaga olid keerulised juba enne Ukraina konflikti.
The developments during the past years have demonstrated that Russia must be first and foremost be assessed based on its actions,” the Foreign Minister Marina Kaljurand said.
Viimaste aastate arengud on näidanud, et Venemaad tuleb hinnata ennekõike tema tegude järgi,“ ütles välisminister Marina Kaljurand.
“Given the aggressive nature of Russia’s foreign policy and the discrepancy in our values, the current European policy must continue,” the Foreign Minister emphasised.
„Arvestades Venemaa välispoliitika agressiivset iseloomu ning ka lõhet väärtusküsimustes, peab Euroopa senine poliitika jätkuma,” rõhutas välisminister.
According to Marina Kaljurand, the imposed restrictions have sent a clear message to Russia indicating the European Union will not tolerate the violation of the international law.
Marina Kaljuranna sõnul on kehtestatud piirangud saatnud Venemaale selge sõnumi, et Euroopa ei kavatse sallida Venemaa-poolset rahvusvahelise õiguse rikkumist.
The meeting of foreign ministers last focused on the relations between the European Union and Russia in January 2015.
Viimati oli Euroopa Liidu ja Venemaa suhete teemaline arutelu välisministrite kohtumise päevakorras 2015. aasta jaanuaris.
Following the annexation of Crimea in 2014, the European Union imposed a limited communication policy in its relations with Russia.
Euroopa Liit rakendas Krimmi anneksiooni järel 2014. aastal suhtluses Venemaaga piiratud suhtlemise poliitikat.
A dialogue with Russia is in principle possible regarding the particular matters necessary for resolving current international crises.
Dialoog Venemaaga on põhimõtteliselt võimalik nendes konkreetsetes küsimustes, mis on vajalikud tänaste rahvusvaheliste kriiside lahendamiseks.
According to the Foreign Minister Kaljurand, the Russian civil society needs more involvement and coordinated support by Europe.
Venemaa kodanikuühiskond vajab välisminister Kaljuranna sõnul senisest enam kaasamist ning koordineeritumat Euroopa-poolset toetust.
The Estonian Foreign Minister also emphasised the importance of the strategic communication of the European Union.
Eesti välisminister rõhutas ka Euroopa Liidu strateegilise kommunikatsiooni tähtsust.
According to Kaljurand, the strategic communication unit established within the European External Action Service last year has been doing an efficient thankworthy job at disproving misinformation by Russia as well as improving communication in the Eastern Partnership countries.
Välisminister Kaljuranna sõnul teeb aasta eest Euroopa välisteenistuse juurde loodud strateegilise kommunikatsiooni rakkerühm tänuväärset tööd nii Venemaa-poolse väärinfo ümberlükkamisel kui ka Euroopa Liidu alase kommunikatsiooni arendamisel idapartnerlusriikides.
Regarding relations with Iran, foreign ministers support developing cooperation primarily in fields of the economic and commercial policy and energy issues.
Rääkides Euroopa Liidu suhetest Iraaniga toetasid välisministrid koostöö arendamist ennekõike majandus- ja kaubanduspoliitikas ning energiaküsimustes.
Foreign ministers discussed the role of Iran in the Middle East and the situation of human rights in Iran.
Välisministrid arutasid Iraani rolli laiemas Lähis-Idas ning inimõiguste olukorda Iraanis.
Foreign Minister Marina Kaljurand expressed her condolences to U.S. Secretary of State John Kerry following the mass shooting in Orlando.
Välisminister Marina Kaljurand avaldas kaastunnet USA välisminister John Kerryle seoses Orlandos toimunud massitulistamisega.
“I am shocked by the shooting that took place at an Orlando nightclub,” Kaljurand said.
„Ma olen šokeeritud Orlando ööklubis toimunud tulistamise pärast,“ ütles Kaljurand.
“This tragedy reaffirms that terrorism and hate crimes have no place in our society.
„Tragöödia kinnitab taas, et terrorismil ja vihakuritegudel ei ole meie ühiskonnas kohta.
We condemn horrific acts of violence that take the lives of innocent people and cause despair and grief,” Kaljurand said.
Mõistame hukka koletud vägivallateod, mis võtavad süütutelt inimestelt elu ning tekitavad meeleheidet ja leina,“ ütles Kaljurand.