natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"This will surely help increase the role of the EU in Moldova and also promote Moldova’s EU aspirations," he added.
“See aitab kindlasti kaasa ka Euroopa Liidu rolli suurenemisele Moldovas ning soodustab riigi ELi suunalisi püüdlusi,” lisas ta.
Touching upon issues connected with Transnistria in more detail, Foreign Minister Stratan noted that the planned European Union border mission in the Transnistrian segment of the Ukrainian-Moldovan border is sure to contribute to the settlement of the Transnistria issue.
Peatudes pikemalt Transnistria konfliktiga seonduval, märkis välisminister Stratan, et kavandatav Euroopa Liidu piirivaatlusmissioon Ukraina-Moldova piiri Transnistria lõigus aitab sealsete probleemide lahendamisele kindlasti kaasa.
Foreign Minister Paet voiced hope that the mission will begin at the scheduled time – within this year.
Välisminister Paet avaldas lootust, et missioon algab kavandatud ajal - veel selle aasta sees.
"Estonia is going to set up its candidates for the mission and actively participate in the work," Paet emphasized.
“Eesti kavatseb missioonile oma kandidaadid esitada ning selle töös aktiivselt osaleda,” rõhutas Paet.
At the meeting, the foreign ministers agreed that in the near future the possibility for the facilitation of the visa regime between the two countries is going to be taken into consideration.
Välisministrid leppisid kohtumisel kokku, et lähiajal kaalutakse ka kahe riigi vahelise viisarežiimi lihtsustamise võimalusi.
In 2000, 2001 and 2002 Estonia supported the OSCE fund to withdraw Russian troops from Moldova.
Eesti toetas 2000., 2001. ja 2002. aastal Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) Moldovast Vene vägede väljaviimise fondi.
Since 2003 three projects in the area of information technology, European integration and the co-operation of civil associations have been implemented.
2003. aastast alates on ellu viidud kolm projekti infotehnoloogia, eurointegratsiooni ja kodanikeühenduste koostöö tugevdamise vallas.
Foreign Minister Urmas Paet met with Bulgarian Vice President Angel Marini and deputy speaker of Parliament Ekaterina Mihajlova on Tuesday, 18 November.
Teisipäeval, 18. novembril kohtus välisminister Urmas Paet Sofias Bulgaaria asepresidendi Angel Marini ja parlamendi asespiikri Ekaterina Mihajlovaga.
At the meetings, the topics of conversation were Estonia-Bulgaria relations, issues related to the Schengen area, and participation in peacekeeping operations.
Kohtumistel arutati Eesti ja Bulgaaria suhteid, Schengeni ruumiga seonduvat ning osalemist rahutagamisoperatsioonidel.
Bulgarian Vice President Angel Marini expressed interest in the functioning of the Schengen visa area and Estonia’s experiences in it.
Bulgaaria asepresident Angel Marini tundis huvi Schengeni viisaruumi toimimise ning Eesti kogemuse vastu.
At the beginning of October, members of the Estonian Border Guard talked with their Bulgarian colleagues about experiences from joining the Schengen visa area.
Oktoobri algul tutvustas Piirivalveamet Bulgaaria kolleegidele Eesti kogemusi Schengeni viisaruumiga ühinemisel.
Foreign Minister Paet expressed hope that Bulgaria would also be able to join the Schengen visa area in the future.
Välisminister Urmas Paet avaldas lootust, et ka Bulgaarial on võimalik tulevikus saada Schengeni ruumi liikmeks.
“Estonia is prepared to share our Schengen visa area experiences with Bulgaria,” said the foreign minister.
„Eesti on valmis jagama Bulgaariale Schengeni viisaruumi kogemusi,” ütles välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet made a proposal for Bulgaria to participate in the activities of the NATO cyber defence centre.
Välisminister Urmas Paet tegi Bulgaariale ettepaneku osaleda NATO küberkaitsekeskuse tegevuses.
The Bulgarian vice president gave an overview of the economic situation and expressed interest in Estonia’s exports.
Bulgaaria asepresident andis ülevaate majandusolukorrast ning tundis huvi Eesti ekspordi vastu.
The parties also discussed matters related to tourism.
Samuti arutasid pooled veel turismiga seonduvat.
“In Estonia and Bulgaria’s economic co-operation, tourism is a very promising area,” said Foreign Minister Paet.
„Eesti ja Bulgaaria vahelises majanduskoostöös on turism äärmiselt perspektiivikas valdkond,” ütles välisminister Paet.
Foreign Minister Urmas Paet and Bulgarian Vice President Angel Marini also discussed peacekeeping operations, including those in Iraq and Afghanistan.
Välisminister Urmas Paet ja Bulgaaria asepresident Angel Marini kõnelesid kohtumisel samuti rahutagamisoperatsioonidest, sealhulgas olukorrast Iraagis ja Afganistanis.
Foreign Minister Paet stated that using only military operations is not enough to create peace and stability—efforts must be supported by civilian contributions and development aid.
Välisminister Paeti sõnul ei piisa rahu ja stabiilsuse loomiseks vaid sõjalistest operatsioonides, seda tuleb toetada tsiviilpanuste ning arenguabiga.
“In the case of civilian contributions in Afghanistan, it is very important to co-ordinate them with the state authorities and in accordance with Afghanistan’s national strategy,” said Paet.
„Tsiviilpanuse puhul on Afganistanis väga oluline selle koordineerimine riigi võimudega ning vastavus Afganistani riigistrateegiale,” ütles Paet.
In June of this year, Bulgaria decided to increase its presence in Afghanistan by 70 people, bringing its group to 340 members.
Käesoleva aasta juunis otsustas Bulgaaria suurendada oma kohalolekut Afganistanis 70 mehe võrra 340ni.
Deputy speaker Ekaterina Mihajlova gave an overview of Bulgaria’s budget process and matters related to the upcoming elections.
Asespiiker Ekaterina Mihajlova andis ülevaate Bulgaaria eelarve protsessist ning tulevaste valimistega seonduvast.
Relations will Georgia and Russia were also topics.
Samuti räägiti suhetest Gruusia ning Venemaaga.
From Bulgaria, Foreign Minister Urmas Paet will head to Macedonia.
Bulgaariast suundub välisminister Urmas Paet edasi Makedooniasse.
Within the framework of his visit there from 19-20 November, Paet has meetings scheduled with Macedonian Prime Minister Nikola Gruevski, Foreign Minister Antonio Milošoski, and Parliament speaker Trajko Veljanoski.
19.-20. novembril kestva visiidi raames on kavas kohtumised Makedoonia peaministri Nikola Gruevski, välisministri Antonio Milošoski ja parlamendi esimehe Trajko Veljanoskiga.
The foreign minister will also be opening Estonia’s first honorary consulate in Macedonia in Skopje.
Välisminister avab visiidil olles ka Skopjes esimese Eesti aukonsulaadi Makedoonias.
Another item on the agenda is the signing of an agreement on the exchange and mutual protection of classified information between Estonia and Macedonia, as well as an agreement for the avoidance of double taxation.
Samuti on kavas allkirjastada Eesti ja Makedoonia vaheline salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kokkuleppe ning topeltmaksustamise vältimise leping.
On 4-5 March the Estonian delegation presented its fourth periodic report on the compliance with the International Covenant on Civil and Political Rights at the UN Human Rights Committee in Geneva.
Eesti delegatsioon tutvustas 4.-5. märtsil Genfis ÜRO inimõiguste komitees neljandat perioodilist aruannet kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise kohta.
The delegation was headed by Annely Kolk, the Undersecretary for Legal and Consular Affairs at the Ministry of Foreign Affairs.
Delegatsiooni juhtis välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk.
The Estonian delegation briefed the Committee on recent developments in the areas covered by the Covenant.
Eesti delegatsioon andis komiteele ülevaate Eestis viimastel aastatel toimunud arengutest paktiga kaetud valdkondades.
The Committee was interested in the progress Estonia has made but also the challenges it has faced in areas such as equality, the activities of the chancellor of justice, the reorganisation of the prison system, citizenship and integration, and the fight against human trafficking.
Komitee tundis lähemat huvi Eesti edusammude, aga ka väljakutsete vastu erinevates valdkonnas, näiteks võrdõiguslikkuse küsimus, õiguskantsleri tegevus, vanglasüsteemi ümberkorraldamine, kodakondus ja lõimumine, võitlus inimkaubitsemisega.
After the discussions, the Committee will publish its conclusions and present its recommendations for Estonia on how to further implement the Covenant.
Arutelu järgselt avaldab komitee oma järeldused ja annab Eestile soovitused pakti edasise täitmise kohta.
The International Covenant on Civil and Political Rights was opened for signature on 19 December 1966 in New York.
Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.
Estonia joined the Covenant by the decision of the Supreme Council of the Republic of Estonia on 26 September 1991.
Eesti ühines kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The pact entered into force for Estonia on 21 January 1992.
Pakt jõustus Eesti suhtes 21. jaanuaril 1992. aastal.
All parties of the Covenant are obligated to present a periodic report within a year of it taking effect in a given participating country and subsequently present it at the request of the Committee.
Kõik pakti osalisriigid on kohustatud esitama perioodilise aruande ühe aasta jooksul pärast pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda kõikidel juhtudel, kui seda nõuab komitee.
In the report the country will demonstrate the steps it has taken to implement the rights recognised in the Covenant and the progress that has been made in exercising these rights.
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
The Estonian delegation included representatives from the Ministry of Justice, the Ministry of Culture, the Ministry of the Interior, the Ministry of Social Affairs, and Ministry of Foreign Affairs.
Eesti delegatsiooni kuulusid justiitsministeeriumi, kultuuriministeeriumi, siseministeeriumi sotsiaalministeeriumi ning välisministeeriumi esindajad.
The Estonian delegation briefed the committee on recent developments in Estonia related to areas covered by the pact.
Eesti delegatsioon andis komiteele ülevaate Eestis viimastel aastatel toimunud arengutest paktiga kaetud valdkondades.
The committee was particularly interested in progress made and challenges faced by Estonia in the social sphere, with issues such as the pay gap, poverty, and the system of pensions and incapacity for work benefits.
Komitee tundis lähemat huvi Eesti edusammude, aga ka väljakutsete vastu eeskätt sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas sooline palgalõhe, vaesus, pensioni ja töövõimetushüvitiste süsteem.
The International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights was opened for signature on 19 December 1966 in New York.
Rahvusvaheline pakt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste kohta avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.
Estonia joined the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights by the decision of the Supreme Council of the Republic of Estonia in 26 September 1991.
Eesti ühines majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The covenant entered into force for Estonia in 21 January 1992.
Pakt jõustus Eesti suhtes 21. jaanuaril 1992. aastal.
All parties to the covenant must submit a periodic report within two years after the covenant takes effect in the respective participating country, and must subsequently submit a report every five years.
Kõik pakti osalisriigid on kohustatud esitama perioodilise aruande kahe aasta jooksul peale pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda iga viie aasta järel.
In the report, the state indicates which measures it has taken to implement the rights recognised in the covenant, and what kind of progress has been made in exercising these rights.
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
The Estonian delegation included representatives from the Ministry of Social Affairs, Ministry of Education and Research, Ministry of Justice, Ministry of the Interior, and Ministry of Foreign Affairs.
Eesti delegatsiooni kuulusid sotsiaalministeeriumi, kultuuriministeeriumi, haridus- ja teadusministeeriumi, justiitsministeeriumi, siseministeeriumi ning välisministeeriumi esindajad.
Yesterday and today an Estonian delegation gave a presentation on Estonia’s third review on its fulfilment of the Covenant on Civil and Political Rights to the UN Human Rights Committee in Geneva.
Eesti delegatsioon tutvustas eile ja täna Genfis ÜRO Inimõiguste Komitees Eesti kolmandat perioodilist aruannet kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise kohta.
The Estonian delegation is being led by Foreign Ministry Secretary General Marten Kokk.
Eesti delegatsiooni juhib välisministeeriumi kantsler Marten Kokk.
Foreign Ministry Secretary General Marten Kokk stated that topics to be addressed during the review presentation are the work of the chancellor of justice and the gender equality commissioner, the length of judicial proceedings, conditions in detention facilities, matters related to human trafficking, and the giving of citizenship to children.
Välisministeeriumi kantsleri Marten Koka sõnul arutatakse aruande tutvustamisel muuhulgas õiguskantsleri ning võrdse kohtlemise ja soolise võrdõiguslikkuse voliniku tegevust, kohtumenetluse pikkust, tingimusi kinnipidamiskohtades, inimkaubandusega seonduvat ning lastele kodakondsuse andmist.
Estonia presented its third review in 2008.
Eesti esitas oma kolmanda aruande 2008. aastal.
In accordance with procedure, yesterday and today Estonia presented on changes and developments that have taken place since the last review.
Vastavalt protseduurile tutvustas Eesti eile ja täna pärast aruande esitamist toimunud muudatusi ning arenguid.
Additional questions from the committee will also be answered.
Samuti vastatakse komitee lisaküsimustele.
Following the discussion, the committee will make its conclusions and give Estonia suggestions for further fulfilment of the covenant.
Pärast arutelu avaldab komitee oma järeldused ja annab Eestile soovitused pakti edasise täitmise kohta.
Estonia’s review can be read on the Foreign Ministry’s webpage: http://web-static.vm.ee/static/failid/106/CCPR_Kolmas_perioodiline_aruan...
Eesti aruandega on võimalik tutvuda välisministeeriumi kodulehel: http://web-static.vm.ee/static/failid/106/CCPR_Kolmas_perioodiline_aruan...
The International Covenant on Civil and Political Rights was opened for signing in New York on 19 December 1966.
Rahvusvaheline pakt kodaniku- ja poliitiliste õiguste kohta avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.
Estonia joined the International Covenant on Civil and Political Rights in accordance with the decision of the Riigikogu made on 26 September 1991.
Eesti ühines kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The covenant came into effect for Estonia on 21 January 1992.
Eesti suhtes jõustus pakt 21. jaanuaril 1992. aastal.
According to article 40 of the covenant, all countries that are party to the covenant must present periodical reviews—the first within one year of the covenant coming into effect in that country and subsequently on all occasions when the committee requests it.
Pakti artikli 40 kohaselt on kõik pakti osalisriigid kohustatud esitama perioodilisi aruandeid ühe aasta jooksul peale pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda kõikidel juhtudel, kui seda nõuab komitee.
In its review, the country must show what advice it has implemented to introduce the rights included in the pact and the progress that has been made in utilising these rights.
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
Reviews are presented to the Human Right Committee, which is made up of 18 unbiased experts.
Aruanded esitatakse inimõiguste komiteele, mis koosneb 18 erapooletust eksperdist.
Estonia presented its first review on the fulfilment of the covenant in September 1994.
Oma esimese aruande pakti sätete täitmise kohta esitas Eesti 1994. aasta septembris.
The second periodical review by Estonia was given in May 2002, and the review currently being addressed was given in December 2008.
Teise perioodilise aruande esitas Eesti 2002. aasta mais ning käesoleva aruande 2008. aasta detsembris.
The Ministry of Foreign Affairs will allocate 20,000 euros to the International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies (IFRC) in order to mitigate the effects of a natural disaster that hit the island country.
Välisministeerium eraldab Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioonile (IFRC) 20 000 eurot Fidži saareriiki tabanud looduskatastroofi tagajärgede leevendamiseks.
During the first post-disaster phase, the biggest necessities are temporary shelters, food and clean drinking water; the succeeding reconstruction phase may bring about a need for construction materials.
Katastroofijärgses esimeses etapis on suurim vajadus ajutise varjupaiga, toidu ja puhta joogivee järele, hilisemas ülesehitusfaasis võib tarvis olla ka ehitusmaterjale.
Many countries have promised to provide disaster relief to Fiji, Estonia responds to the IFRC’s request to deal with primary aid requirements.
Paljud maailma riigid on lubanud Fidžile katastroofiabi, Eesti vastab IFRCi abipalvele tegeleda esmaste abivajadustega.
On 20 and 21 February, the Fiji island country with its 900,000 inhabitants was hit by a category 5 tropical cyclone named Winston, as a result of which the Government of Fiji declared a 30-day state of emergency due to natural disaster and turned to the international community for help.
20. ja 21. veebruaril tabas üle 900 000 elanikuga Fidži saareriiki 5. kategooria troopiline tsüklon nimega Winston, pärast mida kuulutas Fidži valitsus välja 30-päevase looduskatastroofist tingitud eriolukorra ja pöördus abipalvega rahvusvahelise kogukonna poole.
The Vanua Levu island and the Rakiraki district of a larger Viti Levu island suffered the most damage, about 80-90% of the houses there were destroyed, the streets are flooded and nearly 50,000 people have to stay in temporary shelters.
Kahjustused on suurimad Fidži Vanua Levu saarel ning ühe suurema saare Viti Levu Rakiraki piirkonnas, kus on hävinenud 80-90% majadest, tänavad on üleujutatud ning ligi 50 000 inimest ööbivad ajutistes varjupaikades.
Over 40 people have been reported dead and over 130 injured.
Teatatud on üle 40 hukkunust ja üle 130 vigastatust.
The appropriation is in accordance with the second objective of the Strategy For Estonian Development Cooperation And Humanitarian Aid 2016–2020, which is to save human lives and deliver assistance to victims of natural or man-made disasters.
Eraldis on kooskõlas Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi arengukava 2016-2020 II eesmärgiga, milleks on loodus- või inimtegevusest põhjustatud katastroofides kannatanute päästmine ja abistamine.
IFRC report: http://adore.ifrc.org/Download.aspx?FileId=125768
IFRC raport: http://adore.ifrc.org/Download.aspx?FileId=125768
Additional information on Estonian humanitarian aid activities in 2016: http://www.vm.ee/et/eesti-humanitaarabi-tegevused-2016-aastal
Lisainfo muude Eesti humanitaarabi tegevuste kohta 2016. aastal: http://www.vm.ee/et/eesti-humanitaarabi-tegevused-2016-aastal
Estonia and the European Union held their ninth round of the ministerial accession conferences in Luxembourg on Tuesday, June 11.
Täna, 11. juunil oli Luksemburgis Eesti ja Euroopa Liidu vaheliste liitumisläbirääkimiste üheksas kohtumine ministrite tasemel.
The Estonian delegation was led by Foreign Minister Kristiina Ojuland and the EU delegation by State secretary for European Affairs Ramon de Miguel on behalf of the Spanish presidency.
Eesti delegatsiooni juhtis välisminister Kristiina Ojuland ja Euroopa Liidu delegatsiooni Hispaania kui ELi eesistujariigi Euroopa asjade riigisekretär Ramon de Miguel.
At the opening of the meeting Ramon de Miguel said that Spain has made every effort to move forward as far as possible in the accession negotiations.
Kohtumise alguses ütles Ramon de Miguel, et Hispaania on teinud kõik endast sõltuva liitumisläbirääkimiste edasiviimiseks.
He expressed the hope that before the end of June the Member States will reach a common position also on Agriculture.
Ta avaldas lootust, et liikmesriigid jõuavad veel enne juuni lõppu ühisseisukohale ka põllumajanduse peatükis.
Foreign Minister Ojuland voiced her regret that the European Union did not manage to reach common position in the chapters on Energy and Taxation and called upon the EU to respond to Estonia's latest proposals in these areas as soon as possible to enable discussion of these chapters before the end of June.
Välisminister Ojuland avaldas kahetsust, et Euroopa Liit ei jõudnud koostada ühispositsioone energeetika ja maksustamise küsimustes ning kutsus Euroopa Liitu võimalikult kiiresti vastama viimastele Eesti ettepanekutele neis valdkondades, et saaks neid peatükke arutada veel enne juuni lõppu.
In respect of the chapter on Agriculture, Ojuland stressed the importance of individual approach and equal treatment, and drew attention to Estonia's application regarding milk production quotas.
Põllumajanduse peatükist kõneldes rõhutas Ojuland individuaalse lähenemise ning võrdse kohtlemise tähtsust ning juhtis tähelepanu Eesti taotlustele piimakvootide osas.
Enlargement Commissioner Günter Verheugen emphasized that the European Union understands the singularity of Estonia's situation regarding the chapter on Energy and tries to find the best possible solution with regard to oil shale.
Laienemisvolinik Günther Verheugen toonitas, et Euroopa Liit mõistab energeetika peatüki puhul Eesti olukorra erilisust ning püüab leida parima võimaliku lahenduse põlevkivi osas.
In the words of the Commissioner, the Member States should before long reach a common position on Taxation.
Maksustamise peatükis peaksid liikmesriigid voliniku sõnul peatselt ühispositsioonile jõudma.
The meeting covered all chapters which have been discussed during the Spanish presidency: Transport, Customs Union, Justice and Home Affairs, Free Movement of Persons, Agriculture, Financial and Budgetary Provisions, Regional Policy and Institutions.
Kohtumisel käsitleti kõiki Hispaania eesistumise ajal arutluse all olnud peatükke: transport, tolliliit, justiits- ja siseasjad, isikute vaba liikumine, põllumajandus, finants- ja eelarvesätted, regionaalpoliitika ja institutsioonid.
The ministers confirmed the results of the negotiation rounds in March and April.
Ministrid kinnitasid märtsi ja aprilli läbirääkimisvoorude tulemused.
Additionally, the parties agreed that two chapters -- Regional Policy and Institutions – do not require further negotiations for the time being and decided to provisionally close them.
Lisaks leppisid pooled kokku, et kaks peatükki - regionaalpoliitika ja institutsioonid - antud hetkel edasisi läbirääkimisi ei vaja ning otsustasid need esialgselt sulgeda.
Estonia agreed on provisionally closing the chapter on Regional Policy, as in our estimate, the EU's offer regarding the per cent of appropriations corresponds to our applications.
Eesti nõustus regionaalpoliitika peatüki esialgse sulgemisega, kuna meie hinnangul on Euroopa Liidu pakkumine toetusrahade protsendi osas meie taotlustega kooskõlas.
It is important for Estonia that a flexible solution was found with respect to the proportion of the Cohesion Fund and the Structural Funds (under Structural operations heading) in the form of supplementary projects that can be financed from the Cohesion Fund.
Eesti jaoks on oluline, et ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide proportsiooni osas leiti paindlik lahendus lisaprojektide näol, mida on võimalik rahastada ühtekuuluvusfondi alt.