natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is a 25-member Estonian business delegation visiting India right now.
Indias on visiidil ka 25-liikmeline Eesti ettevõtjate delegatsioon.
At his meeting with Georgian Foreign Minister Maia Panjikidze within the framework of the meeting of the OSCE foreign ministers in Dublin, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is expecting clear progress to be made next year in relations between Georgia and the European Union and NATO.
Välisminister Urmas Paet ütles Gruusia välisministrile Maia Pandžikidzele täna kohtumisel Tallinnas, et Eesti loodab sel aastal selget edasiminekut Gruusia suhetes nii Euroopa Liidu kui NATOga.
Foreign Minister Paet said that the free elections and proper transfer of power in Georgia have given Georgia a positive push towards membership in NATO and the EU.
Paeti sõnul toetab Eesti Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise assotsiatsioonilepingu ning vabakaubanduslepingu sõlmimist.
In order for this to happen, Georgia must continue with its reforms.
Eesti välisminister peab oluliseks ka edasiliikumist Gruusia –NATO suhetes.
He added that NATO highly values Georgia's contribution in backing international security, for example through participation in the Afghanistan mission.
„Hindame kõrgelt Gruusia panust rahvusvahelise julgeoleku tagamisse, näiteks Afganistani missioonil osalemist,“ lisas Paet.
Paet and Panjikidze also spoke about Estonia and Georgia's bilateral relations.
Paet ja Pandžikidze kõnelesid ka Eesti ja Gruusia kahepoolsetest suhetest.
We would also like to conclude a social security agreement with Georgia,” added Foreign Minister Paet.
„Soovime sõlmida maanteetranspordi, turismikoostöö ja pensionikindlustuse lepingu,“ lisas välisminister Paet.
“Eastern Partnership should also be flexible enough to allow an individual approach to the partner countries,” he said.
„Euroopa Liidu jätkuvat tähelepanu vajavad piirkonna arengut pärssivad pikaleveninud konfliktid,“ märkis ta.
At his meeting in Tallinn today with Finnish Parliament Speaker Eero Heinaluoma, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that co-operation between Estonia and Finland and within the Baltic Sea region in general has helped to make the region one of the most dynamic in the European Union.
Välisminister Urmas Paet rõhutas tänasel kohtumisel Tallinnas Soome parlamendi esimehe Eero Heinaluomaga, et Eesti ja Soome ning laiemalt kogu Läänemere piirkonna koostöö on aidanud kaasa kogu regiooni arenemisele Euroopa Liidu kõige dünaamilisemaks piirkonnaks.
“Estonia and Finland contribute to the development of the Strategy for the Baltic Sea Region and the digital market.
„Eesti ja Soome panustavad Läänemere strateegia ning digitaalturu arendamisse.
We also both feel that it is important for the EU internal market as a whole to function better than it has previously,” he stated.
Samuti peame ühiselt tähtsaks ELi siseturu senisest paremat tervikuna toimimist,“ ütles ta.
The foreign minister added that it is also important to speed up Baltic Sea region co-operation in the cyber security sector.
Välisminister lisas, et oluline oleks kiirendada ka Läänemeremaade vahelist koostööd küberkaitse alal.
Other topics addressed at the meeting were the importance of Estonia-Finland defence and security co-operation and the experience of working together in the European Union Nordic Battle Group.
Kohtumisel räägiti ka Eesti ja Soome kaitse- ning julgeolekukoostöö olulisusest ning ühistegutsemise kogemusest Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupis.
At the accession conference held last night, Croatia’s accession negotiations with the European Union were essentially concluded.
Eile õhtul lõppesid liitumiskonverentsiga sisuliselt Horvaatia läbirääkimised Euroopa Liitu astumiseks.
“During the past few months Croatia has done a lot of work to fulfil the accession requirements,” Paet stated.
„Horvaatia on teinud viimaste kuude jooksul väga palju tööd liitumistingimuste täitmiseks,“ sõnas Paet.
“Although the signing of the accession treaty, the referendum, and the ratification process still lie ahead, the most important step has been completed,” he confirmed.
„Kuigi ees on veel liitumislepingu allkirjastamine, rahvahääletus ja ratifitseerimisprotsess, on oluline etapp läbitud,“ kinnitas ta.
“Estonia has also shared its accession experiences with Croatia – for example, Croatia is interested in Estonia’s experiences in conducting a referendum,” the foreign minister added.
„Ka Eesti on jaganud Horvaatiale oma liitumiskogemusi, näiteks on Horvaatiat huvitanud Eesti kogemus rahvahääletuse läbiviimisel,“ lisas välisminister.
Paet feels that the conclusion of Croatia’s accession negotiations and the start of practical negotiations with Iceland this week demonstrate the vitality of the European Union’s enlargement policy.
Paeti hinnangul näitab Horvaatiaga liitumisläbirääkimiste lõpetamine ja samuti sel nädalal sisuliste läbirääkimiste algus Islandiga Euroopa Liidu laienemispoliitika elujõulisust.
At Croatia’s accession conference yesterday the last four negotiation chapters were closed – competition policy, court system and basic rights, financial and budget regulations, and the miscellaneous chapter – so the accession negotiations that began in 2005 can be considered finished.
Eilsel Horvaatia liitumiskonverentsil suleti viimased neli läbirääkimispeatükki – konkurentsipoliitika, kohtusüsteem ja põhiõigused, finants- ja eelarvesätted ning muude küsimuste peatükk, millega saab 2005. aastal alustatud liitumisläbirääkimised lõpetatuks lugeda.
It is hoped that the accession treaty will be signed before the end of 2011, and Croatia is slated to join the European Union on 1 July 2013.
Liitumisleping loodetakse alla kirjutada enne 2011. aasta lõppu ning Horvaatia Euroopa Liiduga liitumise kuupäevaks on kavandatud 1. juuli 2013.
After the signing of the accession treaty there will be a referendum in Croatia and the treaty must be ratified by all the European Union member states.
Liitumislepingu allkirjastamisele järgneb Horvaatias rahvahääletus ning lepingu peavad ratifitseerima ka kõik Euroopa Liidu liikmesriigid.
During his meeting in Tallinn today with Georgian Minister for European and Euro-Atlantic Integration Alexi Petriashvili, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia is a firm supporter of Georgia’s European Union and NATO aspirations.
Välisminister Urmas Paet kinnitas täna Tallinnas Gruusia Euroopa ja Euro-Atlandi integratsiooni ministri Alexi Petriašviliga kohtudes, et Eesti on Gruusia Euroopa Liidu- ja NATO-suunaliste püüdluste kindel toetaja.
“Democratic elections and the proper transference of power have given Georgia a positive push towards membership in NATO and the EU,” Paet stated.
„Demokraatlikud valimised ja korrektne valitsusvõimu üleandmine andsid Gruusiale positiivse tõuke liikumisel NATO ja ELi suunal,“ lausus Paet.
In talking more about Georgia’s aspirations to join NATO, Paet said that all the political forces in the country must together take responsibility for stable development in Georgia continuing.
Rääkides lähemalt Gruusia püüdlustest NATOga liitumisel ütles Paet, et kõik riigi poliitilised jõud peavad ühiselt vastutama Gruusia edasise stabiilse arengu eest.
Paet also noted that at the beginning of December a meeting of the NATO-Georgia Commission will take place within the framework of the NATO foreign ministers’ meeting, during which the alliance will gives its evaluation of Georgia’s elections and the state’s ongoing dedication to Euro-Atlantic integration.
Samuti märkis Paet, et detsembri alguses toimub NATO välisministrite kohtumise raames ka NATO-Gruusia komisjon, kus allianss annab hinnangu nii Gruusia valimistele kui riigi jätkuvale pühendumusele euro-atlantilisele integratsioonile.
While discussing European Union-related developments, Paet noted that it is positive that Georgia’s new government has already joined in the negotiations being held with the EU.
Euroopa Liidu suunalistel arengutel peatudes ütles Paet, et on positiivne, et Gruusia uus valitsus on juba lülitunud ELiga peetavatesse läbirääkimistesse.
“The European Union has expressed its readiness to complete negotiations for an Association Agreement and a Comprehensive Free Trade Agreement with Georgia at the EU Eastern Partnership summit to be held in Vilnius in the second half of 2013,” stated Paet.
„Euroopa Liit on väljendanud valmisolekut lõpetada Gruusiaga assotsiatsioonilepingu ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu läbirääkimised ELi Idapartnerluse Vilniuse tippkohtumiseks 2013. aasta teisel poolel,“ sõnas Paet.
“However, this does depend on Georgia’s readiness and success in carrying out reforms,” he added.
„Samas sõltub kõik siiski Gruusia valmisolekust ja edukusest reformide läbiviimisel,“ lisas ta.
Paet also emphasised that Estonia would still like to help Georgia by sharing its own experiences in carrying out reforms on the path towards the EU and NATO.
Samuti rõhutas Paet, et Eesti soovib endiselt Gruusiale pakkuda oma kogemust reformide läbiviimisel teel ELi ja NATO suunas.
“We invite Georgia to continue utilising the opportunities offered by the Centre of Eastern Partnership in Tallinn,” said Paet.
„Kutsume Gruusiat jätkuvalt kasutama Idapartnerluskeskuse võimalusi Tallinnas,“ ütles Paet.
Photos: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576321020...
Fotod kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576321020...
At his meeting in Paris yesterday with his French colleague Foreign Minister Alain Juppé, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that over the past year relations between Estonia and France have significantly intensified.
Välisminister Urmas Paet märkis täna Tallinnas Prantsuse Euroopa asjade ministri Bernard Cazeneuvega kohtudes, et viimastel aastatel on Eesti ja Prantsusmaa koostöö eri valdkondades oluliselt tihenenud.
Paet highlighted successful co-operation with France in saving the Estonian citizens kidnapped in Lebanon and in the European Union anti-piracy operation ATALANTA.
Välisministri sõnul teeme Prantsusmaaga julgeolekuvaldkonnas edukat koostööd Euroopa Liidu piraatlusevastasel operatsioonil ATALANTA.
The ministers agreed that NATO activity in the field of cyber defence should be intensified.
Välisministri sõnul on uue dimensiooni Eesti ja Prantsusmaa suhetesse lisanud Eesti vaatlejastaatus Rahvusvahelises Frankofoonia Organisatsioonis (OIF).
“Cyber defence must become a part of NATO’s everyday activities – early warnings, operational planning, developing capabilities, etc.,” said Foreign Minister Paet.
Eriti oluliseks peame OIFiga sõlmitud kokkulepet, mille kohaselt saavad Eesti riigiametnikud OIFi toetusel täiendada oma prantsuse keele oskust.
He also invited France to join the NATO Cyber Defence Centre of Excellence in Tallinn.
Samuti lisas Paet, et igati rõõmustav on ka Eesti ja Prantsusmaa vaheline aktiivne kultuurikoostöö.
We should also move forward with mobility, visa facilitation, and visa liberalisation,” Paet added.
„Oluline on liikuda edasi Süüria üleminekuvalitsuse moodustamise suunas,“ ütles Paet.
The Estonian Centre of Eastern Partnership focuses on increasing the administrative capacity of the Eastern Partnership countries.
Seega tuleb välisministri sõnul rahvusvahelisel üldsusel veelgi tungivamalt kutsuda Süüria opositsiooni üles ühinema.
Foreign Minister Paet thanked France for its support when Estonia applied for observer status in the International Organisation of the Francophonie.
„Toetame igati ka ÜRO ja Araabia liiga ühise eriesindaja Lakhdar Brahimi tööd olukorrale lahenduse leidmisel,“ lisas ta.
“Many cultural points of contact have formed between Estonia and the francophone cultural space.
Samuti tõdesid ministrid, et humanitaarolukord Süürias on väga raske.
The ministers also addressed the situations in Northern Africa and the Middle East as well as matters related to the European economy and the euro.
Kohtumisel räägiti veel ka viimastest arengutest Euroopa Liidus ja eurotsoonis, samuti Idapartnerluse teemadest ning Venemaaga seonduvast.
“We would like for the European Union-Japan summit at the end of March to give a clear signal of both sides’ readiness to move forward rapidly with a European Union-Japan framework agreement and free trade agreement,” Paet stated.
„Soovime, et Euroopa Liidu ja Jaapani tippkohtumine märtsi lõpus tooks selge signaali poolte valmisolekust kiiresti edasi liikuda Euroopa Liidu ja Jaapani raamlepingu ning vabakaubanduslepinguga,“ lausus Paet.
“This would lead to the further intensification of relations through concrete co-operation bilaterally, regionally, and globally,” he added.
„See viiks suhete edasise tihendamiseni läbi konkreetse koostöö nii kahepoolselt, regionaalselt kui ka globaalselt,“ lisas ta.
“Japan is an important and highly developed country, with whom we have a common understanding of internet freedom and therefore would like to develop co-operation in the cyber sector,” he noted.
„Jaapan on oluline ja kõrgelt arenenud riik, kellega meil on sarnane arusaam ka internetivabadusest ning seega soovime arendada koostööd samuti kübervaldkonnas,“ märkis ta.
Japan is the only Asian country that has joined the Council of Europe’s Convention on Cyber Crime.
Jaapan on ainukese Aasia riigina ühinenud Euroopa Nõukogu arvutikuritegevusvastase konventsiooniga.
On Wednesday, 14 February, an opening event of the celebrations to mark the 100th anniversary of Estonia, Latvia and Lithuania - a concert of Maestro Gidon Kremer and the chamber orchestra Kremerata Baltica- took place in Suntory Hall, Tokyo.
Tokios Suntory Hallis toimus kolmapäeval, 14. veebruaril Eesti, Läti ja Leedu iseseisvuse 100. aastapäeva tähistamise avaüritus, milleks oli Maestro Gidon Kremeri ja kammerorkestri Kremerata Baltica kontsert ning sellele järgnenud vastuvõtt.
The guests of honour at the event were Japanese Crown Prince Naruhito and Crown Princess Masako.
Pidulikul avaüritusel osalesid aukülalistena ka Jaapani kroonprints Naruhito ja Jaapani kroonprintsess Masako.
The concert was also attended by many members of parliament and government, the representatives of Japanese business and culture communities, and the diplomatic corps.
Kontserti külastasid lisaks mitmed parlamendi- ja valitsuse liikmed, Jaapani äri- ja kultuurikogukonna esindajad ning diplomaatilise korpuse liikmed.
Estonia was represented by the Secretary-General of the Ministry of Foreign Affairs, Rainer Saks, and Estonia’s chargé d'affaires ad interim in Japan Argo Kangro.
Eestit esindasid üritusel välisministeeriumi kantsler Rainer Saks ja ajutine asjur Jaapanis Argo Kangro.
The Chief Conductor of the NHK Symphony Orchestra, Estonian Paavo Järvi, also attended the event.
Vastuvõtul viibis ka NHK Sümfooniaorkestri peadirigent Paavo Järvi.
Maestro Gidon Kremer and orchestra Kremerata Baltica are well-known in Japan.
Maestro Gidon Kremer ja kammerorkester Kremerata Baltica on Jaapanis väga tuntud.
In 2009, Kremerata Baltica received the Praemium Imperiale Grant for Young Artists awarded by Japan.
2009. aastal sai Kremerata Baltica Jaapani Praemium Imperiale noorte artistide auhinna.
Kremerata Baltica is comprised of musicians from all three Baltic countries.
Kammerorkester Kremerata Baltica koosneb kolme Balti riigi muusikutest.
Photographs of the event: https://flic.kr/s/aHsmcP4kmk
Pildid: https://flic.kr/s/aHsmcP4kmk
During their meeting today in Brussels, the foreign ministers of the NATO member states and other countries contributing to the operation in Afghanistan emphasised that the transfer of responsibility for security to the Afghan security forces is taking place according to plan.
NATO riikide ja teiste Afganistani operatsioonil osalevate riikide välisministrid rõhutasid täna Brüsselis, et julgeolekuvastutuse üleandmine Afganistani julgeolekujõududele toimub ajakava kohaselt.
The foreign ministers confirmed that a presence will be maintained in Afghanistan after 2014, when the ISAF operation is to end.
Välisministrid kinnitasid, et Afganistani jäädakse ka pärast 2014. aastat, mil ISAFi operatsioon lõpeb.
The extent of this presence and support will be established during the NATO summit in Chicago.
Kohaloleku ja toetuse täpsem ulatus selgub NATO Chicago tippkohtumisel.
Foreign Minister Urmas Paet acknowledged the process to transfer security thus far.
Välisminister Urmas Paet avaldas tunnustust vastutuse üleandmise senise protsessi suhtes.
“The second wave of the security handover announced by Afghan President Hamid Karzai will place responsibility for about half the population of Afghanistan in the hands of Afghan forces, which is significant,” he stated.
„Afganistani president Hamid Karzai poolt välja kuulutatud julgeolekuvastutuse üleandmise teine laine hõlmab nüüd umbes poolt Afganistani rahvastikust, see on märkimisväärne,“ ütles ta.
Paet stated that one of the factors that allows for responsibility to be handed over is the effective training of the Afghan army and police forces, so NATO and its partners must continue to make a serious contribution to this area.
Paeti sõnul on üks julgeolekuvastutuse üleandmist võimaldavaid tegureid Afganistani armee ja politsei tõhus väljaõpe ning sellesse peab NATO koos partneritega tõsiselt panustama.
“It’s simple – the earlier Afghans begin to lead and take responsibility for these processes, the better.
„Asi on lihtne - mida varem afgaanid hakkavad ise protsesse juhtima ja vastutust võtma, seda parem.
It provides support to our plan to transfer responsibility gradually,” he added.
See toetab meie eesmärki anda vastutus üle järk-järgult,“ lisas ta.
Paet stated that Estonia plans to continue its work in Afghanistan in 2012 through the NATO training mission and the special mission in Kabul and by contributing its defence forces members and a health care expert, who works in Helmand Province.
Paeti sõnul kavatseb Eesti 2012. aastal jätkata Afganistanis panustades nii kaitseväelaste, NATO väljaõppemissiooni, Helmandi provintsi tervishoiueksperdi lähetamisega ning Kabulis töötava erimissiooniga.
“Afghanistan will remain one of Estonia’s development co-operation partner countries after 2014,” he added.
„Eesti arenguabi sihtriigiks jääb Afganistan ka pärast 2014. aastat,“ lisas ta.
The Baltic states took their chances and, despite some setbacks and enormous challenges, achieved exemplary results.
Tõsi see on: pelgalt jõuga armsaks ei saa ja meeli ning südameid enda poole ei võida.
We recognise that the formal independence of a country itself does not guarantee the vitality of the state and the nation.
Need ei ole omavahel vastandlikud, vaid vastupidi: julgeolek on tervik, mille heaks töötavad nii sõjalised kui ka tsiviil- ja humanitaarmeetmed.
The foreign minister also plans to meet with representatives of the Georgian opposition.
Eesti toel on lasteaeda rajatud liiklusväljak ning läbi viidud liiklusharidusteemaline koolitus lastele.
According to the Estonian foreign minister, the development and use of innovative solutions and technologies is important.
Küberruumi kuritarvitamine on välisminister Urmas Paeti sõnul tõsine julgeolekuoht.
“Lithuania’s priorities are all very important topics for Estonia.
Välisministri sõnul on Leedu Eesti jaoks ka oluline majanduspartner.
Estonia supports the packet presented to the European Parliament by the current EU Presidency Ireland, which takes the wishes of the Parliament into consideration as much as possible.
Eesti toetab praeguse Euroopa Liidu eesistuja Iirimaa poolt Euroopa Parlamendile esitatud paketti, mis on võtnud parlamendi soove arvesse nii palju kui võimalik.
“After many months of discussion among the presidency, the Parliament and the European Commission, we are many steps closer to meeting the Parliament’s requirements,” Paet explained.
„Pärast mitmeid kuid kestnud arutelusid eesistuja, parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahel on astutud parlamendi nõudmistele mitmeid samme lähemale,“ selgitas Paet.
Paet stated that, in accordance with the Parliament’s wishes, the new budget is now more flexible than in the last period and the Parliament can participate in reviewing and changing the budget.
Paeti sõnul on uue eelarve kava vastavalt parlamendi soovidele nüüd paindlikum kui eelmisel perioodil ning parlament on kaasatud eelarve ülevaatamisse ja muutmisesse
Estonian Ambassador to the Republic of Lithuania Tiit Naber presented his credentials to Lithuanian President Valdas Adamkus on Monday, 13 October.
Esmaspäeval, 13. oktoobril andis Eesti suursaadik Leedu Vabariigis Tiit Naber Leedu presidendile Valdas Adamkusele üle oma volikirja.
In the discussion with the Lithuanian president that followed the credential-presenting ceremony, Ambassador Tiit Naber expressed his satisfaction over the strong and multi-faceted co-operation that takes place between Estonia and Lithuania.
Volikirjade üleandmisele järgnenud vestluses Leedu presidendiga avaldas suursaadik Tiit Naber heameelt Eesti ja Leedu vahelise tugeva ja mitmekesise koostöö üle.
The ambassador emphasised that aside from official and political contacts, there is also intense and meaningful co-operation in the areas of climate, energy, the economy, and culture.
Ametlike ja poliitiliste kontaktide kõrval rõhutas suursaadik riikide tihedat ja sisukat koostööd ka kliima, energia, majanduse ja kultuuri valdkonnas.
Naber stated that it is essential to speak with once voice in the EU, NATO, and the Baltic Sea region, so that we can be stronger and our views will be heard.
Naberi sõnul on oluline Euroopa Liidus, NATOs ja Läänemere regioonis ühisel häälel rääkimine, et oleksime veelgi tugevamad ja meie seisukohad kuuldavamad.
“Considering that our primary priorities and principles are similar, updating and further developing our current co-operation structures would help to ensure security for Estonia and Lithuania, as well the well-being of their people,” Naber said in his speech during the ceremony.
„Arvestades, et meie peamised prioriteedid ja põhimõtted on sarnased, aitaks meie praeguste koostöö struktuuride uuendamine ja edasiarendamine veelgi kaasa Eesti ja Leedu turvalisuse ja elanike heaolu tagamisele,” kõneles Naber tseremoonial.
Lithuanian President Valdas Adamkus also stressed that in light of the worrisome developments in the world economy and the recent events in Georgia, it is extremely necessary for the Baltic nations, Poland and the Nordic countries to keep together and have intensive regional co-operation on all levels.
Leedu president Valdas Adamkus rõhutas samuti, et maailmamajanduses toimuvate murettekitavate arengute ja viimastel kuudel Gruusias juhtunu valguses on väga vajalik Balti riikide, Poola ja Põhjamaade ühtehoidmine ning tihe regionaalne koostöö kõigil tasanditel.
Adamkus stated that Estonia and Lithuania together must work directly and quickly to guarantee the countries’ economy growth, regional development, and safety.
Adamkuse sõnul tuleb Eestil ja Leedul ühiselt teha otsest ja kiiret tööd, et tagada riikide majanduskasv, regionaalne areng ja turvalisus.
Ambassador Tiit Naber was born on 7 July 1952.
Suursaadik Tiit Naber on sündinud 7. juulil 1952. aastal.
He graduated as a mechanical engineer from Tallinn Polytechnic Institute.
Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina.
In 1992, Naber began to work at the Foreign Ministry.
1992. aastal asus Naber tööle välisministeeriumisse.
From 1993-1997, Naber was Estonia’s charge d’affaires ad interim in Norway.
Aastail 1993-1997 oli Naber Eesti ajutine asjur Norras.
Follwing that, he worked in the Foreign Ministry as a trade negotiator, and from 1998-1999 he was the director general of the Ministry’s external economic policy department.
Pärast seda töötas ta välisministeeriumis kaubandusläbirääkijana ning aastail 1998-1999 oli Tiit Naber välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonna peadirektor.
In July of 1999, President Lennart Meri named Tiit Naber Estonia’s ambassador to Ukraine, and in May 2000 he was named ambassador to Azerbaijan, Georgia, and Moldova.
1999. aasta juulis nimetas president Lennart Meri Tiit Naberi Eesti suursaadikuks Ukrainas ning 2000. aasta mais Eesti suursaadikuks Aserbaidžaanis, Gruusias ja Moldovas.
From 2002-2003, Naber was an adviser in the Foreign Ministry external economic policy department.
2002-2003 oli Naber välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonna nõunik.