natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Delayed recovery process of the world economy and large fluctuations of the international financial markets in the summer months have forced analysts to make corrections in international forecasts.
Maailmamajanduse elavnemisprotsessi seiskumine ja suvekuude suured kõikumised rahvusvahelistel finantsturgudel sundisid korrigeerima rahvusvahelisi prognoose.
Thus, the average economic growth of the euro area was downgraded to 1.1% in 2002 and to 2.5% in 2003, which is 0.2-0.3 percentage points below the spring forecasts.
Nii hinnatakse euroala keskmiseks majanduskasvuks 2002.aastal 1,1 protsenti ja 2003. aastal 2,5 protsenti - see on 0,2-0,3pp vähem kevadel prognoositust.
Downgrading has been even bigger for the US economy.
USA puhul on korrektsioon allapoole olnud isegi ulatuslikum.
Despite considerable cuts in the prospects of the recovery of global economic growth, most forecasts have still not abandoned the growth scenario of the second half-year.
Globaalse majanduskasvu taastumise väljavaadete märgatavast kärpimisest hoolimata ei ole enamikes prognoosides loobutud siiski veel teise poolaasta kasvustsenaariumist.
Proceeding from the above, there are grounds to expect the acceleration of Estonia's export growth, although the weakness of external demand makes the extent of the growth rather uncertain.
Eelnevast lähtuvalt on alust oodata Eesti ekspordikasvu kiirenemist, kuigi välisnõudluse nõrkuse tõttu on ebakindel, kas see toimub prognoositud ulatuses.
The growth is more likely to occur in the export of goods rather than the export of services.
Suurema tõenäosusega toimub see kaubaekspordi kui teenuste ekspordi puhul.
In order to secure Estonia's reliability and balanced development, a slowdown of the growth in investments and loans is advisable.
Eesti usaldusväärsuse ja tasakaalulise arengu tagamiseks oleks soovitav investeeringute ja laenukasvu aeglustumine.
Domestic saving has to be increased in 2002-2003, with fiscal policy playing a major role in it.
Aastatel 2002-2003 tuleb suurendada kodumaist säästmist, kus kaalukas roll on eelarvepoliitikal.
Supporting Economic Balance
Majanduse tasakaalustamise toetamine
Estonia's economic development in recent quarters indicates certain risks that can inhibit economic sustainability.
Eesti viimaste kvartalite majandusareng viitab teatud riskidele, mis võivad pärssida majanduse jätkusuutlikkust.
In the interests of the Estonian economy it is necessary to curb the rate of borrowing and increase domestic saving.
Eesti majanduse huvides on vajalik ohjeldada laenukasvu kiirust ning suurendada kodumaist säästmist.
Having consulted with the government and market participants, Eesti Pank has decided to take pre-emptive measures to support smoother balancing of the Estonian economy.
Olles konsulteerinud valitsuse ja turuosalistega, otsustas Eesti Pank rakendada meetmeid Eesti majanduse tasakaalustamise toetamiseks.
The first steps to be taken include:
Esimeste sammudena on kavas:
Eesti Pank is going to watch the broader economic situation closely in the coming months and, if necessary, will consider further measures on supporting economic balance.
Eesti Pank jälgib järgnevatel kuudel tähelepanelikult majanduse olukorda ning teeb vajadusel otsuseid tasakaalu toetavate meetmete laiendamise osas.
The steps mentioned above are aimed at reducing the impacts from expansive monetary policy environment and signalling the need to bring credit growth into line with current economic developments.
Eelnimetatud sammud on suunatud ekspansiivse rahapoliitilise keskkonna mõjude vähendamiseks ning laenukasvu vastavusse viimiseks majanduse hetke arenguga.
Estonia's major economic indicators 1995-2001*
Eesti olulisemad majandusnäitajad 1995-2002*
Real growth of GDP (%)
SKP reaalkasv (%)
3.9
3,9
-1.1
-1,1
5.3
5,3
4.9
4,9
Growth of special export (%)
Põhiekspordi kasv (%)
21.6
21,6
50.9
50,9
-14.2
-14,2
Growth of special import (%)
Põhiimpordi kasv (%)
36.4
36,4
26.4
26,4
-8.5
-8,5
43.1
43,1
-4.1
-4,1
Current account balance (% of GDP)
Jooksevkonto tasakaal (% SKP suhtes)
-4.4
-4,4
-12.2
-12,2
-5.8
-5,8
-7.5
-7,5
-6.7
-6,7
-11.7
-11,7
General government budget balance (% of GDP)
Üldvalitsuse eelarve tasakaal (% SKP suhtes)
12month consumer price index (%)
Tarbijahinna 12 kuu indeks (%)
23.1
23,1
11.2
11,2
5.8
5,8
32.9
32,9
Consolidated balance sheet of commercial banks (% of GDP)
Kommertspankade koondbilansi maht (% SKP suhtes)
38.1
38,1
43.7
43,7
63.1
63,1
55.9
55,9
62.5
62,5
68.7
68,7
71.6
71,6
74.2
74,2
Share of foreign ownership in banking sector (% of share capital)
Välisomandi osakaal pangasektoris (% aktsiakapitalist)
33.4
33,4
44.2
44,2
60.7
60,7
61.6
61,6
83.6
83,6
85.4
85,4
86.3
86,3
Capital adequacy of banks (%)
Kommertspankade kapitali adekvaatsus (%)
13.5
13,5
14.4
14,4
14.7
14,7
Change of Talse (%)
TALSE muut (%)
60.3
60,3
65.6
65,6
-65.8
-65,8
38.3
38,3
6.6
6,6
Consolidated loan portfolio of banks (% of GDP)
Kommertspankade koondportfelli maht (% SKP suhtes)
27.5
27,5
30.3
30,3
30.7
30,7
40.7
40,7
42.6
42,6
45.1
45,1
M2 (% of GDP)
M2 (% SKP suhtes)
26.9
26,9
30.4
30,4
28.3
28,3
33.9
33,9
37.5
37,5
41.9
41,9
42.5
42,5
2month Talibor (%)
2 kuu TALIBOR (%)
18.1
18,1
Up to 1 billion kroons worth of government funds are to be temporarily and at market terms deposited at the Eesti Pank.
Valitsuse hoiustest kuni 1 miljard krooni paigutatakse ajutiselt turutingimustel Eesti Panka.
Proposals on tightening of the credit terms of commercial banks are being worked out in cooperation with the Financial Supervision Authority.
Koostöös Finantsinspektsiooniga on väljatöötamisel ettepanekud kommertspankadele laenutingimuste karmistamiseks.
On 9 June Eesti Pank will publish the data for the balance of payments, international investment position and gross external debt using both the old BPM5 and new BPM6 methodologies.
9. juunil avaldab Eesti Pank maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla andmed nii vana (BPM5) kui ka uue (BPM6) metoodika järgi.
On 8 September 2014 the external statistics for the second quarter of 2014 will be published using only the new methodology.
8. septembril 2014 avaldatakse 2014. aasta teise kvartali välissektori statistika vaid uue metoodika kohaselt.
The time series compiled under the old methodology will be replaced by retrospective time series compiled using the new methodology with additional tables.
Vana metoodika järgsed aegread asendatakse uue metoodika alusel koostatud tagasiulatuvate aegridadega ning lisatabelitega.
For more on the changes see - Adoption of BPM6
Vt muudatuste kohta täpsemalt siit: BPM6 kasutuselevõtt
The loan and lease portfolio mainly grew as corporate loans increased in volume by 76 million euros to 14.9 billion euros.
Laenu- ja liisingportfell suurenes peamiselt ettevõtete laenumahu kasvu toel kuu jooksul 76 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
The annual growth in the corporate loan and leasing portfolio rose to 2.1% in April.
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli aastakasv kiirenes aprillis 2,1%ni.
Growth mainly accelerated due to increased borrowing by agricultural and manufacturing companies as the loan stock was 17% up on last year in agriculture and 9% up in manufacturing.
Kasv kiirenes eelkõige põllumajandus- ja tööstusettevõtete suurenenud laenamise tõttu – laenumaht neis sektorites kasvas mullusega võrreldes vastavalt 17% ja 9%.
Although real estate companies took almost a fifth more in loans from banks and leasing companies than they did a year ago, the loan stock of the sector was slightly smaller than a year ago due to repayments.
Kuigi kinnisvaraettevõtted said pankadelt ja liisingettevõtetelt aprillis ligi viiendiku võrra rohkem laenuvahendeid kui aasta tagasi, kujunes selle sektori laenujääk kuu lõpuks tagasimaksete tõttu aastatagusest pisut väiksemaks.
Even so, loans to real estate and construction companies still make up around one third of the total volume of all corporate loans and leases.
Kinnisvara- ja ehitusettevõtetele antud laenud moodustavad samas endiselt ligi kolmandiku ettevõtetele antud laenude ja liisingute kogumahust.
Annual growth in new housing loans was slower in April at 26% than in the first quarter, when it was 35%.
Uute eluasemelaenude mahu aastakasv aeglustus aprillis esimese kvartali 35%lt 26%le.
As only 2% more housing loan contracts were signed in April than a year ago, the increase in the value of the loans is explained by a rise in the average price of the apartments being purchased.
Kuna eluasemelaenulepinguid sõlmiti aprillis vaid 2% rohkem kui aasta varem, selgitab laenukäibe kasvu eelkõige laenuga ostetud eluaseme keskmise hinna tõus.
The housing loan portfolio grew by 12 million euros during the month to 5.9 billion euros and its annual growth rate stood at 1.6%.
Eluasemelaenuportfell suurenes kuu jooksul 12 miljoni euro võrra 5,9 miljardi euroni ning aastakasv oli 1,6%.
Interest rates for loans did not change much in April.
Laenuintressimäärad aprillis väga ei muutunud.
The average interest rate for housing loans granted in April was 2.6%, and that for long-term corporate loans was 3.3%.
Aprillis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli vastavalt 2,6% ja 3,3%.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.9 per cent of the loan portfolio.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenud moodustasid aprillis 1,9% laenuportfellist.
Overdue loans have remained at the same level throughout the past half year.
Viivislaenud on püsinud sellel tasemel viimase poole aasta vältel.
Loans overdue by more than 60 days in the housing loan portfolio totalled 79 million euros in value, accounting for 1.3% of the portfolio.
Eluasemelaenuportfellis oli üle 60 päeva viivist kandvaid laene 79 miljoni euro väärtuses ehk 1,3%.
Household deposits continued to grow rapidly in April.
Aprillis jätkus majapidamiste hoiuste tempokas kasv.
The annual growth in household deposits remained at the high 7.8% of the previous month, reflecting the continuation of relatively fast growth in incomes.
Majapidamiste hoiuste aastakasv püsis eelmise kuu kõrgel 7,8% tasemel, mis peegeldab sissetulekute suhteliselt kiire kasvu jätkumist.
Corporate deposits increased by somewhat less than household deposits in April, and the total value of household and corporate deposits was 9.3 billion euros at the end of the month.
Majapidamiste hoiustest mõnevõrra väiksemal määral suurenesid aprillis ettevõtete hoiused ning kokkuvõttes ulatus majapidamiste ja ettevõtete hoiuste kogumaht kuu lõpus 9,3 miljardi euroni.
Quarterly growth in seasonally adjusted average wages has slowed noticeably in the past half year.
Kvartali võrdluses on keskmise palga kasv hooajalisi tegureid arvestades viimasel poolaastal märgatavalt aeglustunud.
Given the fall in GDP, wage growth can still be considered strong.
Arvestades majanduslangust võib palgakasvu pidada siiski jõuliseks.
Partly this is because the fall in GDP was in less labour intensive sectors, and partly it was because wage growth was boosted by the rise in January of a little over 10% in the minimum wage.
Seda aitab mõnevõrra selgitada see, et languses on tööjõuvaesed tegevusalad ning palgakasvu on panustanud alates jaanuarist miinimumpalga veidi üle 10% tõus.
By ownership type, the companies that saw the fastest growth in the average wage were Estonian private companies, where seasonally adjusted quarterly wage growth was more than twice as fast as the average for the whole economy.
Omaniku liigi järgi kasvas keskmine palk aastavõrdluses kõige kiiremini Eesti eraettevõtetes, kus palgakasv oli kvartalivõrdluses hooajalisi tegureid arvestades majanduse keskmisest enam kui kaks korda kiirem.
Wages paid by local authorities rose rapidly in the last quarter of last year, but they could not maintain the same speed in 2014.
Kohalike omavalitsuste haldusalas kiirenes palgakasv mullu viimases kvartalis tublisti, kuid 2014. aastal ei ole see samas tempos jätkunud.
This indicates that part of the jump in wage growth in the fourth quarter may have been due to irregular components of wages.
See viitab sellele, et osa neljanda kvartali palgakasvu hüppest võis toimuda ebaregulaarsete palgakomponentide tõttu.
In manufacturing industry, which is more dependent on the external environment than the average, the growth in average wages has slowed more than the average for the economy as a whole, and in the first quarter of 2014 it stood at 6.5%.
Töötlevas tööstuses, mis sõltub keskmisest enam väliskeskkonnast, on keskmise palga kasv aeglustunud rohkem kui majanduses keskmiselt ja oli 2014. aasta esimeses kvartalis 6,5%.
Faster growth in labour costs than in productivity in manufacturing is more of a risk than in other sectors, as it is relatively hard to pass costs on into product prices because of competition from foreign companies.
Töötlevas tööstuses on tööjõukulude tootlikkusest kiirem kasv suurem risk kui muudel tegevusaladel, sest kulusid on võrdlemisi raske toodangu hinda edasi kanda konkurentsi tõttu välismaiste ettevõtetega.
Neither are companies able to cover wage growth from profits for a long time, as Estonia needs to compete against other possible bases of production.
Ettevõtted ei saa aga palgakasvu ka kasumite arvelt pikalt ülal hoida, sest Eestil tuleb võistelda teiste võimalike tootmise asukohamaadega.
An increase of 5-6% in the share of the payroll probably led to a reduction in profit margins for manufacturing companies.
Palgafondi osakaalu 5-6% suurenemine aastatel 2012–2013 tõi tõenäoliselt kaasa tööstussektori ettevõtete kasumimarginaali kahanemise.
It is positive to note that there are indications from the last two quarters that an adjustment has started.
Positiivne on see, et kaks viimast kvartalit viitavad alanud kohanemisele.
It is interesting to observe the developments in average wages in different sectors over the last economic cycle.
Tagasivaates on huvitav jälgida tegevusalade keskmise palga arengut viimase majandustsükli ajal.
Seasonally adjusted wages have grown most strongly in the industrial sector (see Table).
Hooajalisi tegureid arvestades on palgad kasvanud tugevamalt tööstussektoris (vt lisatud tabel).
Wages in the public sector and in real estate have grown more modestly from where they were before the crisis.
Avalikus sektoris ja kinnisvarasektoriga seotud tegevusaladel on palgatase võrreldes kriisieelse ajaga kasvanud tagasihoidlikumalt.
The impact of the weak economic environment on the labour market can be seen in a fall in the number of employed and in the slowdown in wage growth.
Nõrga majanduskeskkonna mõju on tööturul näha nii hõivatute arvu vähenemises kui ka palgakasvu pidurdumises.
Wage rises have slowed most sharply in the exporting sector.
Palgakasvu aeglustumine on olnud tugevam eksportivas sektoris.
Wages in companies focused on the domestic market and in the public sector follow those in the exporting sector with a lag, meaning that wage growth in those sectors will slow later.
Siseturule suunatud ettevõtete ja avaliku sektori palgakasv järgib eksportiva sektori arengut viitajaga, mis tähendab, et palgakasv aeglustub seal hiljem.
In the long term the public sector should not be the leader in wage growth as it would make it hard for companies in the private sector competing for the same labour resources to match wages and productivity.
Pikemas vaates ei tohi avalik sektor jääda palgakasvu vedajaks, sest sama tööjõu pärast konkureerides raskendaks see palkade ja tootlikkuse parema kooskõla saavutamist erasektori ettevõtetes.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank.
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad kodulehe fotopangas.
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 February the banks changed smoothly over to the pan-European retail payment system STEP2, which was a technically complicated project for both banks and companies alike.
Pangad võtsid 1. veebruaril sujuvalt kasutusele üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2, mis oli tehniliselt keerukas projekt ühtviisi nii pankade kui ka ettevõtjate jaoks.
The new retail payments system made international payments faster, but payments within Estonia slower.
Uue jaemaksesüsteemiga muutusid rahvusvahelised maksed kiiremaks, kuid Eesti-sisesed maksed aeglasemaks.
Data from the Consumer Protection Board do not show any complaints from the public arising from the changeover, but businesspeople say that it has affected business as money moves from one bank to another more slowly, meaning companies have had to change their payment habits.
Tarbijakaitseameti andmetel ei ole see muutus põhjustanud inimeste kaebusi, aga ettevõtjate esindajate sõnul on see mõjutanud ärisid – kuna raha liigub ühest pangast teise aeglasemalt, on ettevõtted pidanud muutma maksmisharjumusi.
“The speed of interbank settlement changed for Estonian bank clients after the banks changed over to the new pan-European retail system in February this year.
„Eesti pangaklientide jaoks vähenes pankadevaheliste arvelduste kiirus pärast seda, kui pangad võtsid tänavu veebruaris kasutusele uue üleeuroopalise jaemaksete süsteemi.
He added that Eesti Pank still offers the option of making payments in real-time through the TARGET2-Eesti express payment system.
Ta lisas, et Eesti Pank pakub endiselt võimalust teha makseid reaalajas kiirmaksete süsteemis TARGET2-Eesti.
The working group led by the Estonian Banking Association will start to set a joint Estonian position on the operation of interbank payments taking account of the wishes of consumers, and will present these positions to STEP2 as well.
Pangaliidu juhitav töörühm hakkab kujundama Eesti ühisseisukohti pankadevaheliste maksete toimimise kohta, võttes arvesse tarbijate soove, ja esitab need seisukohad ka STEP2-le.
All the commercial banks operating in Estonia are in the working group, as is Eesti Pank as a future member of STEP2.
Töörühma kuuluvad kõik Eestis tegutsevad kommertspangad ja STEP2 süsteemi tulevase liikmena ka Eesti Pank.
Estonia was one of the most successful countries in the euro area at managing the changeover to SEPA, as the interbank payment system was changed all in one go and without serious interruption, and payments were made without any major problems.
Eesti oli SEPA-le üleminekul euroala üks edukaimaid riike, kuna pankadevaheline maksesüsteem vahetus ühe korraga ja suuremate tõrgeteta ning maksed toimusid oluliste probleemideta.
Most people are now using the new account numbers and more than half of companies are using the new format for sending payments.
Enamik inimesi kasutab praeguseks uusi kontonumbreid ja enam kui pooled ettevõtted uut maksete edastamise vormingut.
The transition period for SEPA will run until 1 February 2015, and during this time banks will replace the old format numbers on payment orders by private clients with the international IBAN format, and will help companies to convert their payment files to the new format.
Kuni 1. veebruarini 2015 kehtib SEPA-le ülemineku periood, mille jooksul teisendavad pangad eraisikute maksete tegemisel vana kontonumbri rahvusvahelisele IBAN-kujule ja aitavad ettevõtetel teisendada maksefaile uuele formaadile vastavaks.
After the transition period, it will only be possible to make payments that meet the SEPA requirements.
Pärast üleminekuperioodi saab makseid teha ainult SEPA nõuete kohaselt.
More information about this can be found directly from the banks.
Täpsemat informatsiooni saab oma kodupangast.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: +372 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The central bank considers the systemic risk buffer necessary for managing the banking risks of a small and open economy.
Eesti Panga hinnangul on süsteemse riski puhver vajalik selleks, et maandada väikese ja avatud majanduse eripäraga kaasnevaid riske pankadele.
The systemic risk buffer will not lead to any major changes for banks in Estonia as their capitalisation is higher than the 12.5% that will be required from August.
Süsteemse riski puhvri kehtestamine ei tähenda olulisi muudatusi pankadele Eestis, sest nende kapitalitase ületab alates augustist kehtima hakkavat 12,5 protsendi taset.
“Estonia’s small and open economy means there is a systemic risk for banks because an unexpected downturn in the economy caused by external factors could very quickly lead to loan repayment problems in the private sector, and this could harm the financial position of the banks”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson.
„Eesti väike ja avatud majandus kujutab pankade jaoks süsteemset riski, sest välismõjude tõttu ootamatult halvenev majandusolukord võib väga kiiresti kaasa tuua laenumakseprobleeme erasektoris ja halvendada seeläbi pankade finantsseisu,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Mr Hansson explained that Estonia needs capital requirements that are higher than the European Union minimum because the above-average level of investments as well as smaller than the European average savings of Estonian households and companies make the Estonian economy more volatile.
Hanssoni sõnul on Eestis vaja Euroopa Liidu miinimumist kõrgemat kapitalinõuet, kuna Eesti majanduse muudab muutlikumaks nii keskmisest suurem investeeringute tase kui ka Eesti majapidamiste ja ettevõtete väiksemad säästud võrreldes Euroopa keskmisega.
There is also a risk from the high degree of concentration in banking, as a large number of the banks are exposed to the risks from the same group of countries and economic sectors.
Riski tekitab ka panganduse suur kontsentreeritus, kuna suurt osa pangandusest ohustavad valdavalt samadest riikidest ja majandussektoritest lähtuvad riskid.
The new single capital adequacy requirement of 8% started to apply for commercial banks in the European Union from the start of 2014, and was lower than the 10% requirement that was in force in Estonia from 1997-2013.
2014. aasta algusest kehtib Euroopa Liidus kommertspankadele ühtne 8-protsendiline kapitali adekvaatsuse miinimumnõue, mis on madalam kui Eestis aastatel 1997–2013 kehtinud 10 protsendi tase.
Eesti Pank finds that this loosening of the requirement is not justified for the Estonian banking sector as the systemic risk that had been behind the higher capital requirement has not declined.
Eesti Panga hinnangul ei ole määrusest tulenev nõude leevenemine Eesti pangandussektori jaoks põhjendatud, sest enamlevinud nõudest kõrgema kapitalinõude põhjuseks olnud süsteemne risk ei ole vähenenud.
In addition to the systemic risk buffer which will be required as of 1 August, banks operating in Estonia are also required by the changes to the Credit Institutions Act that came into force on Monday to hold a capital conservation buffer of 2.5%.
Lisaks 1. augustist kehtima hakkava süsteemse riski puhvrile peavad Eestis tegutsevad pangad vastavalt esmaspäeval jõustunud krediidiasutuste seaduse muudatusele hoidma 2,5 protsendi ulatuses kapitali säilitamise puhvrit.
Eesti Pank assesses the need for capital buffers for the banking sector at least twice a year as part of the Financial Stability Review, which is published in April and October.
Eesti Pank analüüsib pangandussektori kapitalipuhvrite vajadust vähemalt kaks korda aastas Finantsstabiilsuse Ülevaate raames, mis avaldatakse aprillis ja oktoobris.
Analysis of the need for a systemic risk buffer and its impact can be found on the Eesti Pank website.
Süsteemse riski puhvri nõude kehtestamise vajaduse ja mõju analüüs
Core Tier 1 (CET1) requirement
Esimese taseme põhiomavahendite (CET1) nõue
4.5% (from 1.01.2014)
4,5% (alates 1.01.2014)
8% (from 1.01.2014)
8% (alates 1.01.2014)
2.5% (from 19.05.2014)
2,5% (alates 19.05.2014)
2% (from 1.08.2014)
2% (alates 1.08.2014)