natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rapid rise in incomes will improve the real purchasing power of households, but combined with consistently low interest rates it could push real estate prices to rise too fast.
Kuigi sissetulekute kiire kasv parandab majapidamiste reaalset ostujõudu, kujutab see koos püsivalt madalate intressimääradega ohtu kinnisvara hindade ülemääraseks tõusuks.
Estonian companies have thus far managed to cover their rapidly rising wage costs with price rises, but this is mainly the case for businesses that are focused on the domestic market.
Eesti ettevõtted on seni suutnud kiirelt kasvanud palgakulud katta hinnatõusu arvelt, kuid seda peamiselt siseturule orienteeritud tegevusvaldkondades.
Those that are exposed to foreign competition have not been able to raise prices to the same extent.
Väliskonkurentsile avatud tegevusaladel pole see samas ulatuses olnud võimalik.
In the economy as a whole, wage growth has outstripped the growth in labour productivity, but wage growth and productivity growth are forecast to come more into line as economic activity recovers.
Majanduses tervikuna on palgakasv edestanud tööjõu tootlikkuse kasvu, kuid prognoosi kohaselt palga ja tootlikkuse kasvu kooskõla majandusaktiivsuse suurenemise toel taastub.
If economic growth remains weak, it will be exporting companies that will primarily find it hard to maintain profitability in the face of rapid and constant wage rises, and this could lead them to reduce their numbers of employees.
Kui majanduskasv jääb kesisemaks, võib eelkõige eksportivatel ettevõtetel kiire ja püsiva palgakasvu tõttu olla raske säilitada kasumlikkust, ning see võib viia töötajate arvu vähendamiseni.
Consumer price growth will remain moderate in Estonia in the coming years, reaching 2.1% in 2014 and 2.9% in 2015.
Tarbijahinna kasv püsib Eestis järgmistel aastatel mõõdukas ning ulatub 2014. aastal 2,1%ni ja 2015. aastal 2,9%ni.
Prices will rise more slowly than in previous years, partly because the impact of the sharp rise in electricity prices on the consumer basket will pass out from the comparison base at the start of 2014.
Varasemate aastatega võrreldes aeglasem hinnakasv on tingitud osaliselt sellest, et 2014. aasta alguses taandub tarbijakorvi võrdlusbaasist elektri järsk kallinemine.
Price pressures will also be reduced by a fall in the price of oil.
Hinnasurvet vähendab ka nafta odavnemine.
The prices of imported goods will start to rise gradually as the euro area economy recovers.
Importtoodete hinnad hakkavad vastavalt euroala majanduse kosumisele tasahaaval kasvama.
Core inflation will increase at the same time, driven by domestic factors, principally wage rises.
Alusinflatsioon samal ajal kiireneb, mida mõjutavad kodumaised tegurid ja eelkõige palgakasv.
The risks to prices are more on the upside because a recovery in global economic growth that is faster than expected could lead demand for commodities, including oil, to push prices higher.
Hinnakasvu ümbritsevad pigem tõusuriskid, kuna maailma majanduskasvu oodatust kiirema taastumise korral hakkab nõudlus toormete, sh nafta hinnataset tõstma.
The fiscal position of the general government will remain strong in the next few years.
Valitsemissektori eelarvepositsioon püsib järgmisel kahel aastal tugev.
Spending under the budget will still exceed income throughout the forecast horizon.
Eelarve kulud ületavad siiski tulude mahtu kõigil prognoosiaastatel.
The structural fiscal position with cyclical effects stripped out will remain in surplus throughout the years covered by the forecast, but the surplus will shrink.
Struktuurne eelarvepositsioon ehk eelarve ilma majandustsükli mõjuta jääb prognoosiaastatel ülejääki, kuid selle suurus väheneb.
The government’s decision to focus on the structural surplus and to delay reaching nominal balance may not be justified, given that there is some mismatch between assessments of the economic cycle.
Valitsuse otsus keskenduda struktuursele ülejäägile ja lükata nominaalse tasakaalu saavutamine edasi ei pruugi olla põhjendatud, kuna majandustsükli hinnangud on mõneti vastuolus.
Although the economy as a whole is below its potential output, rapid growth in employment, wages and private consumption have increased the tax take and so the negative impact of the economic cycle on the fiscal position is smaller.
Kuigi majandus tervikuna jääb oma tootmispotentsiaalile alla, on hõive, palga ja eratarbimise kiire kasv suurendanud maksulaekumist ning majandustsükli negatiivne mõju eelarvepositsioonile on seega väiksem.
If the target of nominal balance is repeatedly pushed back, this will pose a threat to strict fiscal discipline and will not allow the state to increase the reserves it would use to balance the economy if the downside risks should be realised.
Kui lükata nominaalse tasakaalu eesmärki korduvalt edasi, siis ohustab see ranget eelarvedistsipliini ega võimalda riigil suurendada reserve, millega negatiivsete riskide realiseerumise korral majandust tasakaalustada.
Difference from      previous forecast
Erinevus eelmisest      prognoosist
Nominal GDP (EUR bn)
SKP jooksevhindades (mld eurot)
17,42
17,42
18,39
18,39
19,46
19,46
20,99
20,99
0,51
0,51
CPI, change (%)
Tarbijahinnaindeks, muutus (%)
HICP, change (%)
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks,      muutus (%)
-1,9
-1,9
Private consumption expenditures,      volume change (%)
Eratarbimine püsivhindades,      muutus (%)
Government consumption expenditures,      volume change (%)
Valitsussektori tarbimine      püsivhindades, muutus (%)
1,7
1,7
Fixed capital formation,      volume change (%)
Kapitali kogumahutus põhivarasse      püsivhindades, muutus (%)
-2,8
-2,8
6,1
6,1
Exports, volume change  (%)
Eksport püsivhindades,      muutus (%)
5,6
5,6
-5,9
-5,9
8,8
8,8
6,9
6,9
Domestic employment, change (%)
Hõive residendist tootmisüksustes,      muutus (%)
Productivity per employee, change (%)
SKP töötaja kohta püsihindades,      muutus (%)
Real compensation per employee, change (%)
Reaalne palgafond      palgatöötaja kohta, muutus (%)
Average gross wage, change (%)
Keskmine brutokuupalk, muutus (%)
7,7
7,7
Private sector debt,      outstanding amount change (%)
Erasektori laenujääk      perioodi lõpus, muutus (%)
Gross external debt (% of GDP)
Brutovälisvõlg (% SKPst)
95,4
95,4
91,6
91,6
88,9
88,9
84,2
84,2
Estonian Economy and Monetary Policy 2/2013
Publikatsioon: Rahapoliitika ja Majandus 2/2013 (pdf)
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This is quite close to where it was last year, when the deficit for the whole year was 1.8% of GDP.
See on küllaltki lähedane eelmise aasta näitajale, kui aasta kokkuvõttes kujunes puudujäägi suuruseks 1,8%SKP suhtes mõõdetuna.
The cause of this was increased investment activity, which generally has a negative impact on the external balance.
Selle muutuse taga on suurenenud investeerimisaktiivsus, mis üldjuhul halvendab välistasakaalu.
Investment in fixed assets and inventories in the third quarter was 14% higher at current prices than in the same quarter of last year.
Rahapaigutused põhivarasse ja varudesse olid selle aasta kolmandas kvartalis jooksevhindades 14% suuremad kui aasta varem.
The ratio of foreign direct investment to GDP in Estonia rose slightly during the quarter and reached 87% at the end of September.
Eestisse tehtud välismaiste otseinvesteeringute ja SKP suhe kvartali jooksul veidi kasvas ning moodustas septembri lõpu seisuga 87%.
As external debt continued to fall at the same time, the total net investment position was practically unchanged at -52% of GDP.
Kuna samal ajal välisvõlgnevuse vähenemine jätkus, jäi kogu netoinvesteerimispositsioon praktiliselt muutumatuks ning moodustas -52% SKP suhtes.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the third quarter 2013.
Loe lisaks: Eesti 2013. aasta III kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg (esmaste andmete põhjal)
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at www.eestipank.ee/press/fotopank
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Food prices were 1.3% higher than in November of the previous year.
Eelmise aasta novembriga võrreldes tõusis toiduainete hinnatase 1,3%.
This mainly affects unprocessed food such as fruit and vegetables, where inflation was still particularly high in the first half of the year.
Inflatsiooni aeglustumine puudutab eelkõige töötlemata toiduaineid, näiteks puu- ja köögivilju, mille hinnad tõusid veel aasta esimesel poolel väga kiirelt.
Prices for food including alcohol and tobacco were 2.2% higher in November than a year before due to the impact of excise taxes.
Toiduained koos alkoholi ja tubakaga kallinesid novembris aastaga 2,2%, sisaldades aktsiisitõusu mõjusid.
Price rises should be restrained in future by the arrival of additional retail space, which will intensify competition in the domestic market.
Ettevaates peaks hinnakasvu piirama ka uute kaubanduspindade lisandumine, mis tihendab konkurentsi siseturul.
The primary role of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to two percent over the medium term.
Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida euroala inflatsioon keskpikas perspektiivis alla 2%, kuid selle lähedal.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and harmonisation of relative incomes with those of the euro area.
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The conference is by invitation only and the working language is English.
Konverentsi töökeel on inglise keel ja osavõtt on kutsetega.
From 2 January 2014 it will be possible to exchange lat banknotes for euro cash at the central exchange rate and with no service fee in the Eesti Pank Museum during its opening hours.
Alates 2. jaanuarist 2014 pakub Eesti Pank elanikele võimalust vahetada lati pangatähti eurosularahaks keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
Latvian coins will not be exchanged in Eesti Pank.
Lati münte Eesti Pank ei vaheta.
Lat banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Latvia until the end of June next year and in 302 Latvian post offices until the end of March.
Lätis on võimalik vahetada keskkursiga nii lati pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni  järgmise aasta juuni lõpuni ning 302 Läti postkontoris kuni märtsi lõpuni.
From 1 January the Latvian central bank will exchange lats for euros at the central rate with no limits on amounts or on time.
1. jaanuarist vahetab latte eurodeks ka Läti keskpank – keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Lats in current accounts in Latvian banks will be automatically converted to euros at the central rate without any service fee.
Lätis pankades arvelduskontodel olevad latid vahetatakse eurodeks automaatselt keskkursiga ja teenustasuta.
The Eesti Pank Museum is open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16.
Muuseum on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.
For further information:  Eesti Pank Museum shop: +372 668 0650  Eesti Pank information line: +372 668 0719
Lisateave:  Eesti Panga muuseumipood: 668 0650  Eesti Panga infotelefon: 668 0719
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Average hourly wages didn't rise as fast, which shows that the acceleration in wage growth came from the variable components of wages.
Keskmise kuupalga kasv kiirenes rohkem kui keskmise tunnipalga oma ja see näitab, et kasvu kiirenemine tulenes ajutise loomuga palgakomponendist.
Unit labour cost growth continued at a quick pace.
Tööjõukulu kasv toodanguühiku kohta jätkus üsna kiires tempos.
Wage growth was broad-based across industries, but construction and transport and warehousing stood out where competition with foreign employers is particularly strong.
Tegevusalade lõikes oli palgakasv laiapõhjaline, kuid esile võib tõsta ehituse ning veonduse ja laonduse tegevusala, kus konkurents välismaiste tööandjatega on iseäranis tugev.
Wages in companies owned by foreigners grew by 10.2%, those in Estonian-owned companies by 7.3%.
Välismaistele omanikele kuuluvates ettevõtetes kasvas palk 10,2%, Eesti eraettevõtetes 7,3%.
Real wages adjusted for seasonal factors are close to the peak reached in the first quarter of 2008, before the crisis.
Reaalpalk oli hooajalisi tegureid arvestades ligilähedane kriisieelse aja tipule 2008. aasta esimeses kvartalis.
Although the acceleration in wage growth was boosted this year by both the rise in the minimum wage and collective wage agreements in the public sector, the speed of wage growth has been maintained by the shortage of available labour, particularly skilled labour.
Kuigi palkade kasvu kiirenemisse panustasid sel aastal nii alampalga tõus kui ka avaliku sektori palgakokkulepped, hoiab kvartaliarvestuses palgakasvu kiirena vaba tööjõu, eriti kvalifitseeritud töökäte nappus.
The unemployment rate is still higher than it was before the crisis, but this is largely a consequence of the level of active involvement in the labour market.
Kriisieelse ajaga võrreldes on töötuse määr praegu kõrgem, kuid see on suuresti tingitud inimeste aktiivsemast osalemisest tööturul.
If labour market participation were today at the level seen before the crisis, the unemployment rate would be 4.6%, not 8%.
Kui praegu oleks tööjõus osalemine kriisieelsel tasemel, jääks töötuse määr 8% asemel 4,6% juurde.
There has been a sharp fall in the number of unemployed for each vacancy.
Jõudsalt on kahanenud ka töötute arv ühe vaba töökoha kohta.
The indicators of balance in the economy are now stronger than before the crisis, with a smaller current account deficit, slower lending growth and lower debt levels.
Eesti majanduse tasakaalu näitajad on kriisieelse ajaga võrreldes paranenud, näiteks jooksevkonto puudujääk on väiksem, laenukasv aeglasem ja võlakoormuse tase madalam.
However, rapid growth in labour costs could threaten the continued sustainability of economic development.
Kiire tööjõukulu kasv võib aga ohustada edasist kestlikku majandusarengut, sest ettevõtete seisukohalt võib kiire sisendihinna kasv tähendada kasumimarginaalide vähenemist.
Eesti Pank observes and comments on wage developments as labour costs have a direct impact on the price of goods and services produced in Estonia and wage growth is an important indicator of price stability.
Eesti Pank jälgib ja kommenteerib palkade arengut, kuna tööjõukulu mõjutab otseselt Eestis toodetavate kaupade ja teenuste hinda ning palgakasv on oluline indikaator hinnastabiilsuse seisukohast.
More than 2000 new housing loan contracts were signed during the month, which is the largest number since 2008.
Uusi eluasemelaenulepinguid sõlmiti kuu jooksul üle 2000, mis on suurim arv alates 2008. aastast.
Housing loans worth a total value of 71 million euros were taken out, which was 28% more than a year earlier.
Eluasemelaene võeti 71 miljoni euro väärtuses, mida oli aastatagusega võrreldes 28% rohkem.
Repayments of loans meant that the stock of housing loans grew by a modest 0.5% over the year.
Laenutagasimaksete tõttu jäi eluasemelaenude jäägi aastakasv tagasihoidlikuks (0,5%).
In future it will be important that there is no expectation that the rapid growth in real estate prices will continue and that the current conservative approach to housing loans is maintained.
Ettevaates on oluline, et ei tekiks kinnisvarahindade kiire kasvu jätkumise ootust ja senine ettevaatlik hoiak eluasemelaenude andmisel jätkuks.
Lower unemployment and higher incomes have increased the borrowing of households for consumption.
Tööpuuduse vähenemine ja sissetulekute kasv on suurendanud samuti majapidamiste laenamist tarbimise eesmärgil.
Although the turnover in other household loans increased in October to 85 million euros, there were still 5% fewer loans taken out than a year earlier.
Kuigi majapidamiste muude laenude käive kasvas oktoobris 85 miljoni euroni, võeti neid siiski 5% vähem kui aasta tagasi.
There was a fall in the turnover of new loans and leases to companies in October.
Ettevõtete uute laenude ja liisingute käive oktoobris kahanes.
Companies took out 671 million euros in loans, which was 3% less than a year earlier.
Ettevõtetele väljastati 671 miljoni euro väärtuses laenuvahendeid, mida oli mullusega võrreldes 3% vähem.
The relatively small loan turnover for long-term loans and leases was quite even across the sectors of the economy.
Suhteliselt väikese laenukäibe juures jaotus väljastatud pikaajaliste laenude ja liisingute maht majandussektorite järgi üsna ühtlaselt.
The portfolio of loans and leases to the non-financial sector shrank by 21 million euros over the month to 14.8 billion euros due to the decreased borrowing activity of companies.
Reaalsektori laenu- ja liisinguportfelli maht kahanes ettevõtete väiksema laenuaktiivsuse tõttu kuuga 21 miljoni euro võrra 14,8 miljardi euroni.
The annual growth of 1.5% in the portfolio remained close to where it had been in recent months.
Portfellimahu aastakasv (1,5%) jäi viimaste kuudega ligilähedasele tasemele.
The average interest rate on long-term corporate loans rose in October to 3.3%, which is close to the average for the year.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär tõusis oktoobris 3,3%ni, mis on sarnane selle aasta keskmise tasemega.
The 6-month EURIBOR, which is the base interest rate for the majority of loan contracts, remained at 0.34%.
Enamiku laenulepingute baasintressimäär 6 kuu Euribor jäi samas 0,34% juurde.
The average interest rate on new housing loans has been around 2.5% for some time now.
Uute eluasemelaenude keskmine intressimäär on juba pikka aega kõikunud 2,5% ümber.
Overdue loans saw their largest fall in value of any month this year in October.
Viivislaenude maht vähenes oktoobris selle aasta suurimas mahus.
There was a fall in the total volume of loans overdue for more than 60 days of 36 million euros in October.
Üle 60 päeva maksevõlgnevuses laenude maht kahanes kuuga 36 miljoni euro võrra.
The percentage of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell by 0.3 percentage points to 2.1%.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis alanes 0,3 protsendipunkti võrra 2,1%ni.
Annual growth in deposits from the Estonian non-financial sector remained at 5% in October.
Eesti reaalsektori hoiuste aastakasv püsis oktoobris 5% juures.
Deposits by households and companies increased during the month by 70 million euros to 8.9 billion euros.
Nii ettevõtete kui ka majapidamiste hoiused kasvasid kuuga kokku 70 miljoni euro võrra 8,9 miljardi euroni.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The assessments this year do not take account of the reduction in the working age population caused by migration and changes in the age structure of the country, so in fact employment probably fell in annual terms.
Kuna sel aastal ei ole hinnangus arvestatud rände ja rahvastiku vanusestruktuuri muutusest tingitud tööealise elanikkonna vähenemisega, siis hõive aastavõrdluses tõenäoliselt kahanes.
In seasonally adjusted terms employment was also down on the previous quarter.
Kui võtta arvesse hooajalised tegurid, kahanes hõive ka eelmise kvartaliga võrreldes.
Such a decline was expected, given several quarters of weak economic growth and rapid wage growth.
Mitu kvartalit väldanud kesise majanduskasvu ja kiire palgakasvu taustal on hõive kahanemine ootuspärane.
Faster growth in labour costs is unsustainable over a longer term and is often accompanied by an adjustment in the number of workers or in wages.
Tööjõukulude ennakkasv ei saa  pikalt kesta ja sellega kaasneb tihti töötajate arvu või palga kohandumine.
This suggests that developments in employment in the coming quarters will depend on the flexibility of wages and working hours.
Eelolevate kvartalite hõive areng sõltub seega palkade ja tööaja paindlikkusest.
However, a broad-based decline in employment is unlikely.
Hõive laiaulatuslik vähenemine pole siiski tõenäoline.
The resurgence of export markets will help Estonian economic growth accelerate gradually, and will allow the labour force to be again deployed efficiently.
Eksportturgude elavnemine aitab järk-järgult kiirendada ka Eesti majanduskasvu ja võimaldab tööjõudu taas tõhusamalt rakendada.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The banks themselves are on schedule with their preparations.
Pangad on ettevalmistusega ajakavas.
From February 2014 it will only be possible to use bank account numbers in the IBAN international format when making invoices and payments in Estonia, domestic direct debits will be used instead of the e-invoice standing order service, and some banks should launch a SEPA direct debit service, which is only intended for cross-border payments.
Alates veebruarist 2014 tohib Eestis arvetel ja maksete tegemisel kasutada kontonumbrit ainult rahvusvahelisel ehk IBAN-kujul, riigisisese otsekorralduse asemel tuleb kasutusse e-arve püsimakseteenus ja osa panku toob eeldatavasti turule ainult piiriüleseks kasutuseks mõeldud SEPA otsekorralduse.
The banks are on schedule with the changes for credit transfers and e-invoice standing orders, but the SEPA direct debit is a new service that will take time to bed in and it will only be available to bank clients a little later.
Pangad on SEPA maksekorralduste ja e-arve püsimaksete muutustega ajakavas, kuid SEPA otsekorralduse kui uue teenuse juurutamine võtab aega ja see jõuab pangaklientideni mõnevõrra hiljem.
“As the banks can all support the use of IBANs already, we suggest that accountants and bookkeepers issue invoices using only the long form of their bank account number.
„Kuna kõik pangad toetavad juba praegu IBANi kasutamist, kutsume raamatupidajaid üles väljastama võimalusel ainult pika kontonumbriga arveid.
This will certainly make it easier to get used to the changes in the new year”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank.
See aitab kindlasti uuel aastal muudatusega sujuvamalt harjuda,“ ütles Eesti Panga asepresident Madis Müller.