natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Exports to Russia fell at the same time, though a large part of the fall was in goods originating in other countries, so the total effect on Estonia was small.
Eksport Venemaale samal ajal vähenes, kuid kahanemisest moodustasid suure osa välispäritolu tooted, mille mõju Eesti majandusele on väike.
A large part of the growth in manufacturing came from the production of electronic equipment, but there was also growth in other sectors.
Tööstussektori kasvust andis suure osa elektroonikaseadmete tootmine, kuid kasvasid ka teised harud.
Although electronic equipment was the largest source of growth in exports in manufacturing in the fourth quarter, the growth in value added was comparatively broad-based across other sectors.
Kuigi elektroonikaseadmete tootmine andis neljandas kvartalis suurima osa tööstussektori ekspordi kasvust, oli lisandväärtuse kasv harude võrdluses laiapõhjaline.
Turnover in manufacturing may grow more slowly in future as orders for production of electronic equipment, where turnover is large, were down in December.
Tööstussektori käibe kasv võib ettevaates siiski aeglustuda, sest suure käibega elektroonikaseadmete tootmise tellimused detsembris vähenesid.
Labour income has increased its share in the economy, spurring consumption and the retail trade.
Majanduses on suurenenud tööjõutulu osakaal, mis on ergutanud tarbimist ja jaekaubandust.
It continued to grow fast in the fourth quarter, as is indicated by the increase of more than 8% over the year in social tax revenues.
Tööjõutulu kiire kasvu jätkumisele neljandas kvartalis viitab sotsiaalmaksu laekumine, mis suurenes aastaga üle 8%.
Investment has mostly fallen in the energy sector, but it remains smaller than before the crisis in other sectors too.
Investeeringute langus tuleneb peamiselt energeetikasektorist, kuid teiste harude investeeringud jäävad alla kriisieelsele tasemele.
The low level of investment will not cause any problems in the economy in the short term, as weak demand means there is still spare production capacity.
Investeeringute madal tase ei põhjusta majandusele lühiajaliselt probleeme, sest vähese nõudluse tõttu on endiselt vaba tootmisvõimsust.
The flash estimate for GDP growth for 2014 is in line with what Eesti Pank had forecast.
2014. aasta SKP kasvu kiirhinnang oli Eesti Panga prognoosiga kooskõlas.
Eesti Pank's forecast expects that the economy will grow by 2.1% in 2015.
Keskpanga prognoosi kohaselt kujuneb 2015. aasta majanduskasvuks 2,1%.
Additional information:  Hanna Jürgenson  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Hanna Jürgenson  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
Litas can be exchanged at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank during its opening hours.
Liti pangatähti saab vahetada eurosularahaks keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
Lithuanian coins can not be exchanged in Eesti Pank.
Liti münte Eesti Pank ei vaheta.
When a country joins the euro area, all the central banks of the euro area exchange the old national currency of the new member during the first two months after joining.
Uue riigi liitumisel euroalaga vahetavad kõik euroala keskpangad uue liikmesriigi endist rahvusvaluutat eurode vastu kahe kuu jooksul.
From March it will only be possible to exchange any remaining litas at the central rate in Lithuania.
Alates märtsist saavad inimesed enda kätte jäänud litte vahetada keskkursiga vaid Leedus.
“People in Estonia have made use of the exchange facility in the central bank, and some 37,000 euros worth of litas were exchanged in Eesti Pank between 2 January and 9 February.
„Eesti inimesed on littide vahetamise võimalust keskpangas hoolega kasutanud ja 2. jaanuarist 9. veebruarini on Eesti Pangas litte vahetatud 37 tuhande euro väärtuses.
Eesti Pank is offering this service for three more weeks and people are welcome to bring their litas banknotes to the museum for exchange until 28 February”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank.
Veel kolme nädala jagu pakume Eesti Pangas seda võimalust ja ootame 28. veebruarini muuseumis inimesi oma liti pangatähti vahetama,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
Litas banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Lithuania until the end of June this year and in 330 Lithuanian post offices until the end of March.
Leedus on võimalik vahetada keskkursiga nii liti pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni  selle aasta juuni lõpuni ning 330 Leedu postkontoris kuni märtsi lõpuni.
Some banks will exchange litas banknotes until the end of the year.
Mõned pangad vahetavad Leedu liti pangatähti ka aasta lõpuni.
The Lithuanian central bank will exchange litas for euros at the central rate with no limits on amounts or on time.
Leedu keskpangas saab litte eurodeks vahetada keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965  Email: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
Data from Statistics Estonia show that prices fell by 1.3% over the year, which is the largest fall in the past five years.
Statistikaameti andmetel ulatus aastane hinnalangus 1,3%ni, mis on viimase viie aasta suurim.
Global oil prices were around 25% lower in January than in December and some 55% lower than in the previous January.
Nafta oli jaanuaris maailmaturul kuu varasemaga võrreldes ligikaudu 25% ja aastataguse ajaga võrreldes umbes 55% odavam.
Prices for motor fuels fell by 20.7% over the year in Estonia as a result, bringing inflation down by 1.1 percentage points.
Mootorikütused odavnesid seetõttu Eestis aastavõrdluses 20,7%, alandades inflatsiooni 1,1 protsendipunkti võrra.
While manufactured goods fell in price by 0.4%, inflation in prices for services rose to 1.4%.
Kuigi tööstuskaubad odavnesid 0,4%, kiirenes teenuste hinnakasv 1,4%ni.
This rise was partly a consequence of prices for communications falling steadily more slowly since the start of 2014.
Teenuste hinnakasv kiirenes muu hulgas seetõttu, et sideteenuste hinnalangus on alates 2014. aasta algusest järjepidevalt vähenenud.
The rise in real wages has meant that household assessments of their financial situation have improved consistently and households are now less reticent about using loans to finance purchases than before.
Tänu reaalpalga tõusule on majapidamiste hinnangud oma majandusolukorrale järjepidevalt paranenud ning nad rahastavad ostusid varasemast julgemalt ka laenude abil.
Prices also fell in the euro area mainly because of cheaper energy prices, but there was also slower growth in prices for services and manufactured goods.
Euroala hinnalangus kiirenes samuti valdavalt energia odavnemise tõttu, kuid lisaks aeglustus pisut ka teenuste ja tööstustoodangu hinnakasv.
Increasing economic activity in the euro area will also help inflation to accelerate: growth in retail sales and in job creation has been increasing recently, and corporate expectations for growth became more optimistic in January.
Inflatsiooni kiirenemist võib hakata soodustama ka euroalal tasapisi paranev majandusaktiivsus: viimastel andmetel on hoogustunud nii jaemüügi kasv kui ka töökohtade loomine ning jaanuaris muutusid ettevõtete kasvuootused optimistlikumaks.
The oil price rose appreciably in the first few days of February, and prices for future transactions indicate that it will rise further.
Nafta hind on veebruari esimestel päevadel märgatavalt tõusnud ning tulevikutehingute hinnad viitavad nafta edasisele kallinemisele.
“Owning the Maardu manor property does not fit with the principles of an efficient organisation, as Eesti Pank only uses the property rarely.
“Maardu mõisa omamine ei sobi kokku tõhusa organisatsiooni põhimõttega, kuna keskpank kasutab seda kompleksi üsna harva.
I am certain that a dedicated owner will be able to put the manor house to better use.
Olen kindel, et pühendunud eraomanik leiab Maardu mõisale parema rakenduse.
Eesti Pank started the process of registration for this in autumn 2013 and it was completed in January 2015.
Eesti Pank alustas kinnistamisprotsessi 2013. aastal sügisel ning lõpule jõudis see 2015. aasta jaanuaris.
The central bank discussed Maardu manor with the Ministry of Finance and the national property office, but it became clear that the state had no interest in buying the property.
Keskpank rääkis Maardu mõisast ka rahandusministeeriumi ja Riigi Kinnisvara AS-ga, kuid selgus, et riik pole mõisa ostmisest huvitatud.
Eesti Pank took tenders from four real estate companies to find an adviser for the sale of the manor property.
Maardu mõisa müügi nõustaja leidmiseks küsis Eesti Pank pakkumised neljalt kinnisvarabüroolt.
In autumn 2013 Eesti Pank sold a property with two buildings in Kuressaare for 550,000 euros to Arensburg OÜ, which runs the Arensburg Hotel near to the former central bank property.
2013. aasta sügisel müüs Eesti Pank Kuressaares asuva kahe hoonega kinnistu 550 000 euro eest Arensburg OÜ-le, kes peab endise keskpanga kinnistu lähedal Arensburgi hotelli.
After selling Maardu manor, the central bank will only own the buildings at Estonia puiestee in Tallinn.
Pärast Maardu mõisa müüki jääb keskpanga omandisse ainult Estonia puiestee hoonetekompleks Tallinnas.
Anybody interested in purchasing the manor should contact Colliers at avo.roomussaar [at] colliers.ee or +3725279638.
Mõisa ostust huvitatutel palume ühendust võtta Colliersiga kontaktidel avo.roomussaar [at] colliers.ee ja +3725279638.
The average number of transfers per day is 2.8 times higher than a year earlier, but the total value has fallen by one tenth.
Päevas tehtavate maksete keskmine arv on võrreldes aastataguse ajaga kasvanud 2,8 korda, kuid käive on vähenenud kümnendiku võrra.
This indicates that express transfers are being used more for paying smaller sums.
See näitab, et kiirmakset kasutatakse varasemast rohkem väikeste summade maksmisel.
In Estonia most of the express transfers are cross-border, as much as 80%, and on average 189 domestic payments were made each day through TARGET2 in the fourth quarter.
Eestis on enamik kiirmaksetest (80%) piiriülesed ning riigisiseseid kiirmakseid tehti neljandas kvartalis TARGET2s keskmiselt 189 tükki päevas.
As more than one million domestic payments are made each day in Estonia, including card payments, TARGET2 express transfers are only being used to a small extent.
Kuna Eestis tehakse iga päev üle miljoni riigisisese makse (sh kaarditehingud), kasutatakse TARGET2 kiirmakset maksete tegemisel väga tagasihoidlikult.
Interbank transfers in Estonia became slower from February 2014 when Estonia joined SEPA, the Single European Payment Area, but it is still possible to make faster transfers if necessary.
Kuigi pankadevahelised maksed muutusid Eestis alates 2014. aasta veebruarist pärast ühtse euromaksete piirkonnaga (SEPA) liitumist aeglasemaks, on siiski olemas võimalused, mille abil saab vajaduse korral teha makseid kiiresti.
TARGET2 allows all bank clients to make high-speed transfers that reach the recipient within around 15 minutes between 08.00 and 18.00 on business days all across Europe.
TARGET2 võimaldab kõikidel pangaklientidel teha kiireid ülekandeid, mil makse jõuab saajani umbes 15 minutiga, argipäeviti ajavahemikus 8–18 üle kogu Euroopa.
Depending on the bank and whether the payment is made in a bank office or over the internet, the price of an express transfer can vary in Estonia from €1.50 to €50.
Olenevalt pangast ja makse algatamise viisist (pangakontoris, internetis) varieerub Eesti pankades kiirmakse hind 1,50 eurost kuni 50 euroni.
A general picture of the price lists of the banks can be found in Estonian at http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabel&parent=16430.
Pankade ülevaatliku hinnakirjaga saab tutvuda tarbijaveebis http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabel&parent=16430.
* TARGET2 express transfers are based on the service operated by Eesti Pank, which is available to all the banks operating in Estonia.
* TARGET2 kiirmakse põhineb Eesti Panga pakutaval teenusel, mis on avatud kõikidele Eestis tegutsevatele pankadele.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Growth slowed because company loan volumes were reduced, partly as a result of the reclassification of client sectors and economic units for reporting purposes.
Laenukasv aeglustus ettevõtete laenumahu vähenemise tõttu, mis oli osaliselt mõjutatud kliendisektorite ja majandusüksuste ümberklassifitseerimisest aruandluses.
The total loan and lease portfolio of companies and households stood at 15.3 billion euros at the end of December.
Ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfelli kogumaht kerkis detsembri lõpuks 15,3 miljardi euroni.
New loans and leases worth 854 million euros were issued to companies in December, which was the largest monthly amount for 2014.
Ettevõtetele väljastati detsembris uusi laene ja liisinguid 854 miljoni euro ulatuses, mis oli eelmise aasta suurim kuine maht.
The annual growth in loans and leases to households accelerated to 2.8% in December due to an increase in housing loans.
Majapidamiste laenude ja liisingute portfelli aastakasv kiirenes detsembris eluasemelaenude suurenemise tõttu 2,8%ni.
In the last month of the year, 75 million euros of new housing loans were issued, which is a similar amount to that seen in the preceding months.
Uusi eluasemelaene anti aasta viimasel kuul välja 75 miljoni euro ulatuses, mis oli eelnevate kuudega võrreldav tase.
The average interest rate on loans issued in December was similar to that of the previous month.
Detsembris väljastatud laenude keskmine intressimäär jäi eelneva kuu omaga lähedasele tasemele.
The average interest rate for housing loans stayed at 2.2%, where it had been in November, and the average interest rate for long-term corporate loans was 2.7%.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis novembri 2,2% juures ning ettevõtete pikaajaliste laenukohustuste keskmine intressimäär oli 2,7%.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.7% of the loan portfolio in December.
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavad laenud moodustasid detsembris 1,7% laenuportfellist.
Although there was some reduction in the volume of overdue loans in December, it was partly because of earlier write-downs.
Kuigi viivislaenude maht detsembris mõnevõrra kahanes, toimus see osaliselt varem alla hinnatud laenude arvelt.
Deposits continued to grow rapidly.
Hoiuste kasv püsis detsembris kiire.
The deposits of companies and households were up 7.9% over the year.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused suurenesid aastaga 7,9%.
The total volume of deposits grew to 203 million euros in December, 140 million of which was corporate deposits.
Hoiuste kogumaht kasvas detsembris 203 miljoni euro võrra, millest 140 miljonit eurot moodustasid ettevõtete hoiused.
Non-resident deposits also increased during the month.
Aasta viimasel kuul suurenesid ka mitteresidentide hoiused.
Banks earned around 59 million euros in net profit in the fourth quarter of 2014.
Pangad teenisid 2014. aasta neljandas kvartalis 59 miljonit eurot puhaskasumit.
Net profit was pulled down by a fall in net interest income, higher personnel costs and write-downs of loans.
Puhaskasum kahanes netointressitulu vähenemise, personalikulude suurenemise ning laenuallahindluste tegemise tõttu.
The ratio of net profits to assets was 1.6% for the banks in the final quarter of 2014.
Pankade puhastulukus varade suhtes oli eelmise aasta viimases kvartalis 1,6%.
The third quarter also saw more transactions where an Estonian company took a loan from a foreign parent company and lent that amount onwards to a foreign subsidiary than was earlier the case.
Kolmandas kvartalis tehti varasemast suuremas mahus ka selliseid tehinguid, kus Eesti ettevõte võttis välismaiselt emaettevõttelt laenu ja laenas saadud vahendid edasi välismaisele tütarettevõttele.
Such transactions have no effect on the net debt of the Estonian corporate sector, but they increased its gross debt by around 2%.
Need tehingud ei mõjuta Eesti ettevõtlussektori võlga netoarvestuses, kuid suurendasid seda brutoarvestuses ligikaudu 2%.
Corporate equity grew more slowly in response to lower profits.
Ettevõtete omakapitali kasv on vähenenud kasumite tõttu aeglustunud.
The rapid fall of recent years in the ratio of debt to equity, which shows corporate financial leverage, was replaced in 2014 by a small rise as a result.
Ettevõtete finantsvõimendust iseloomustava võlakohustuste ja omakapitali suhtarvu kiire langus viimastel aastatel asendus seetõttu 2014. aastal väikese tõusuga.
Corporate debt has also started to increase slightly as a ratio to GDP, reaching some 93% by the end of the third quarter.
Ettevõtlussektori võlakoormus SKP suhtes on hakanud samuti veidi kasvama, ulatudes kolmanda kvartali lõpus ligikaudu 93%ni.
Profits and economic growth have helped financial leverage and debt shrink much more in recent years in Estonia than in other European Union countries, though both figures are above the European averages.
Eesti ettevõtlussektori finantsvõimendus ja võlakoormus on kasumite ja majanduskasvu toel vähenenud eelmistel aastatel märksa rohkem kui teistes Euroopa Liidu riikides ning mõlemad näitajad on Euroopa Liidu keskmisest kõrgemad.
Household debt was at 227 million euros, or 3%, larger at the end of the third quarter of 2014 than it was a year earlier.
Majapidamiste võlakohustused olid 2014. aasta kolmanda kvartali lõpus 227 miljonit eurot ehk 3% suuremad kui aasta eest.
The increase came mainly from growth in long-term housing loans, but there was also an increase of 27 million euros in short-term loan liabilities for less than one year.
Seda kasvu toetas peamiselt pikaajaliste eluasemelaenude suurenemine, aga lisaks suurenesid ka lühiajalised (alla üheaastased) laenukohustused, 27 miljoni euro võrra.
The continuing growth in deposits meant that household savings grew faster than debt did.
Majapidamiste säästude kasv on tänu hoiuste jätkuvale suurenemisele siiski kiirem kui võlakohustuste kasv.
Household deposits stood at around 5.5 billion euros in the third quarter of 2014, which was 422 million euros, or 8%, more than a year earlier.
Majapidamiste hoiuste maht oli 2014. aasta kolmandas kvartalis ligikaudu 5,5 miljardit eurot, kerkides aastaga 422 miljoni võrra ehk 8%.
The Estonian economy as a whole was a net lender in the third quarter.
Eesti majandus tervikuna oli 2014. aasta kolmandas kvartalis netolaenuandja.
Although companies and households borrowed more actively than before, more funds were invested abroad or returned there than were taken in from abroad.
Kuigi ettevõtted ja majapidamised võtsid laenu varasemast aktiivsemalt, paigutati või tagastati välismaale endiselt rohkem vahendeid, kui sealt kaasati.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
More information about the competition terms
Täpsem info toimunud konkursi kohta
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The exhibition will be opened by the head of the Numismatics Department of the National Museum of Lithuania Dalia Grimalauskaite, with a speech by the Lithuanian ambassador to Estonia Neilas Tankevičius.
Näitust tutvustab Leedu Rahvusmuuseumi numismaatikaosakonna juhataja Dalia Grimalauskaite ja sõna võtab Leedu suursaadik Neilas Tankevičius.
“Lithuania started using the single European currency the euro on 1 January this year, and we are presenting this exhibition on the history of Lithuanian money in recognition of the great step taken by our neighbour.
„Leedu võttis Euroopa ühisraha euro kasutusele selle aasta 1. jaanuaril ja Leedu raha ajalugu tutvustava näitusega tunnustame oma naaberriiki selle suure sammu eest.
The exhibition also has the practical function of presenting the Lithuania euro coins, which are bound to turn up soon in the wallets of people in Estonia.
Kuid lisaks sellele on näitusel praktiline pool: esitleme Leedu euromünte, mis võivad lähiajal ka Eesti inimeste kätte jõuda.
We would like to invite everyone to come and see the new euro coins”, said Siiri Ries, head of the Eesti Pank museum.
Kutsume kõiki uute euromüntidega tutvuma,“ rääkis Eesti Panga muuseumi juhataja Siiri Ries.
The coins also show the twelve stars of the flag of the European Union.
Lisaks on müntidel Euroopa Liidu lipu kaksteist tähte.
The coins were designed by the sculptor Antanas Žukauskas.
Mündid kujundas skulptor Antanas Žukauskas.
The edge of the two-euro coin bears the words LAISVĖ * VIENYBĖ * GEROVĖ *, meaning Freedom, Unity, Prosperity.
2-eurose mündi serval on tekst LAISVĖ * VIENYBĖ * GEROVĖ * (vabadus * ühtsus * heaolu *).
The exhibition shows the different currencies that circulated in Lithuania between 1918 and 2014 and tells the story of the development of the Lithuanian monetary system.
Näitus annab ülevaate Leedus aastatel 1918–2014 käibinud maksevahenditest ja Leedu rahasüsteemi kujunemisloost.
It covers tsarist roubles, Polish credit notes, Polish zloty, transition era coupons, litas banknotes, and coins from various periods, and a selection of the most valuable collector coins from the Lithuanian central bank.
Väljapanek hõlmab nii tsaarirublasid, Poola laenukassa markasid, Poola zlotte, üleminekuaegsed talonge, litivääringus pangatähti ja eri aegade münte kui ka valikut Leedu Panga hinnatumatest meenemüntidest.
The exhibition has been prepared in cooperation with the National Museum of Lithuania and the Lithuanian embassy.
Näitus valmis koostöös Leedu Rahvusmuuseumi ja Leedu suursaatkonnaga.
The exhibition will remain open until 26 February.
Näitus jääb avatuks 26. veebruarini.
Entrance is free.
Sissepääs on prii.
On Saturday 24 January at 12.00 the historian Ott Sandrak will deliver a lecture in Estonian in the museum of the central bank on the history of Lithuania and Lithuanian money.
Laupäeval, 24. jaanuaril kell 12 peab ajaloolane Ott Sandrak keskpanga muuseumis avaliku loengu “Leedu ajalugu Leedu rahadel”.
Litas banknotes can be exchanged for euros in the shop of the Eesti Pank museum at the central rate of 1 euro = 3.45280 litas.
Veebruari lõpuni saab Eesti Panga muuseumipoes vahetada liti pangatähti eurode vastu keskkursiga  1 euro = 3,45280 litti.
Read more here.
Loe lähemalt vastavast pressiteatest.
Journalists are requested to notify us of their intention to attend using the contacts below.
Ajakirjanikel palume oma tulekust teada anda allolevatel kontaktidel.
For further information:  Eesti Pank Museum  Tel: +372 668 0760  Email: muuseum [at] eestipank.ee
Lisateave:  Eesti Panga muuseum  Tel: 668 0760  E-post: muuseum [at] eestipank.ee
In 2014 as a whole the price level was 0.1% lower than in 2013.
2014. aasta kokkuvõttes oli hinnatase Eestis 0,1% madalam kui 2013. aastal.
Euro area inflation turned negative in December for the first time since 2009 and initial estimates put it at –0.2%.
Euroala inflatsioon pöördus detsembris esimest korda pärast 2009. aastat langusesse, ulatudes esialgsel hinnangul –0,2%ni.
Prices rose over the whole of last year by 0.4% in the euro area.
Möödunud aasta kokkuvõttes kasvasid hinnad euroalal 0,4%.