natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Eesti Pank harmonised consumer price inflation forecast for 2013 expects inflation to be 3.6%.
Eesti Panga prognoosi kohaselt on 2013. aasta harmoneeritud tarbijahinnainflatsioon 3,6%.
Consumer prices will be affected in the first half of the year by the rise in electricity prices in January, and also by the increase in alcohol and tobacco excise.
Aasta esimeses pooles avaldab tarbijahindadele mõju jaanuaris kallinenud elekter, kuid ka alkoholi ja tubakaaktsiisi tõus.
Inflation will slow in the second half of the year, provided that commodity price pressures ease.
Teisel poolaastal inflatsioonitempo aeglustub, seda eeldusel, et toormete hinnasurved leevenevad.
“The main growth in our budget has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market.
„Eelarve põhiline kasvukoht on personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis.
However, we have reduced staff numbers through internal reorganisation and found ways to make savings from infrastructure and other service costs”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson.
Tänu sisemistele ümberkorraldustele vähendasime samal ajal töökohtade arvu ning leidsime säästuvõimalusi taristu- ja muude teenuste kuludes,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
New activities that have increased Eesti Pank’s costs are the supportive function for the Fiscal Council in Estonia, participation in the Single Supervisory Mechanism’s work, macroprudential supervision in Estonia, and activities connected to statistical data collection agreed upon in the euro area.
Uute tegevustena on kasvatanud Eesti Panga kulusid Eesti eelarvenõukogu tegevuse toetamine, osalemine Euroopa ühtse pangandusjärelevalve (Single Supervisory Mechanism, SSM) töös, makrofinantsjärelevalve teostamine Eestis ning euroalas kokkulepitud uued statistika kogumisega seotud tegevused.
The increase in work volume has led to additional employment in these areas.
Töömahu kasv on tähendanud täiendavate töökohtade loomist nendes valdkondades.
The bank employed 2.8 fewer people in 2014 than in the previous year.
Töökohtade arv kokku on vähenenud võrreldes möödunud aastaga 2,8 võrra.
The reduction was achieved by an internal reorganisation of work within the bank.
Töökohti on vähem tänu keskpanga töö sisemistele ümberkorraldustele.
The management board’s aim is to have an efficient organisation and according to Mr Hansson this aim has been achieved if costs are compared over a long period.
Keskpanga juhatuse eemärk on tõhus organisatsioon ning kui võrrelda kulusid pikema aja vältel, siis on Hanssoni sõnul see eesmärk täidetud.
“The budget of Eesti Pank without the costs of cash handling has increased by slightly more than 2% over the last two years, at a time when Estonia’s nominal economic growth has probably been over 9%.
„Eesti Panga sularahakuluta eelarve kasvab kahe aasta peale kokku veidi üle 2 protsendi, kuid sama ajaga peaks Eesti nominaalne majanduskasv ulatuma üle 9 protsendi.
In the longer term, wage and IT costs will continue to increase, and so we are looking to make savings elsewhere, principally from support services, and we are carefully considering the need for all our positions of employment”, he added.
Kuna pikas ettevaates jätkavad kasvu palga- ja IT-kulud, siis oleme otsinud säästu mujalt, eelkõige tugiteenuste arvelt ning hinnanud hoolikalt töökohtade vajalikkust,“ lisas Hansson.
The central bank payroll will be 5% larger than in 2014 at 9.1 million euros.
Keskpanga töötajate palgafond kasvab 5 protsenti 9,1 miljoni euroni.
This will make salaries roughly comparable to those for similar positions in the financial sector in Tallinn, where Eesti Pank competes for employees.
Selle tulemusel jääb Eesti Panga palgatase töökohtade arvestuses ligikaudu võrreldavaks Tallinna finantssektoriga, millega keskpank tööturul peamiselt konkureerib.
The costs of various services will remain steady next year at 7.2 million euros.
Teenustega seotud kulud jäävad järgmisel aastal 7,2 miljoni euro juurde.
IT costs will increase, mostly due to joint IT projects with other central banks in the euro area, while the central bank has found ways to decrease electricity and heating costs.
Teenustest tõusid IT-kulud, eelkõige ühised IT-projektid euroala keskpankadega ning säästukohti leidis keskpank elektrienergia- ja küttekuludes.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by 1.5% in total to one million euros.
Koolituse, töölähetuste ja bürookulud vähenevad kokku 1,5 protsenti 1 miljoni euroni.
Eesti Pank is planning 540 business trips next year in connection with the European Central Bank, down from the 550 planned for 2014.
Eesti Pank plaanib teha järgmisel aastal 540 Euroopa Keskpangaga seotud töölähetust, selle aasta plaanis oli lähetusi 550.
Investments in fixed assets will increase from 1.3 million euros in 2014 to 1.8 million in 2015.
Investeeringud põhivarasse kasvavad 2014. aasta 1,3 miljonilt eurolt 2015. aastal 1,8 miljoni euroni.
Eesti Pank’s forecast shows that the income for next year for the central bank will fall to 28.3 million euros.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kahanevad keskpanga järgmise aasta tulud 28,3 miljoni euroni.
The largest share of Eesti Pank’s income comes from income related to the single monetary policy of the euro area.
Valdava osa Eesti Panga tuludest moodustavad euroala ühtse rahapoliitikaga seotud tulud.
Eesti Pank aims to provide Estonian society with the highest possible quality of central banking services as efficiently as possible.
Eesti Panga eesmärk on pakkuda ühiskonnale keskpanga osutatavaid teenuseid võimalikult kvaliteetselt ja tõhusalt.
Among other measures, the central bank considers it a priority that its costs should not rise relative to gross domestic product (GDP).
Keskpank peab muu hulgas tähtsaks, et ülesannete sama mahu juures ei tõuseks kulutuste tase suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP).
Eesti Pank’s operating revenues for 2014 will be published in the central bank’s annual report in the first half of 2015.
Eesti Panga 2014. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2015. aasta esimesel poolel.
Reports for earlier years can be accessed from the bank's website: http://www.eestipank.ee/en/publications/series/annual-report.
Eelmiste aastate aruanded on kätte saadavad panga veebilehel: http://www.eestipank.ee/publikatsioonid/aastaaruanne.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Annual growth in loans to companies was 4.5%, as it had been in the previous month.
Ettevõtetele väljastatud laenude aastakasv püsis eelneva kuu 4,5% juures.
Growth in long-term loans was also affected by car leases, which grew partly because of a change in the law affecting the taxation of company cars, which came into force in December.
Pikaajaliste laenude kasvu mõjutas ka autoliising, mis suurenes osaliselt detsembris jõustunud ettevõtte sõiduauto maksustamist puudutava seadusemuudatuse tõttu.
The largest volume of new loans issued in November went to companies in trade, industry and real estate.
Novembris väljastati uusi laene kõige suuremas mahus kaubandus-, tööstus- ja kinnisvaraettevõtetele.
Annual growth in mortgages accelerated in November to 2.6%.
Eluasemelaenude aastakasv kiirenes novembris 2,6%ni.
New housing loans worth 71 million euros were taken out, which is comparable to the amount in the preceding months.
Uusi eluasemelaene võeti 71 miljoni euro eest ehk eelnevate kuudega võrreldavas mahus.
The volume of other loans issued to households was smaller than it had been in the preceding months.
Majapidamistele väljastatud muude laenude maht jäi eelnevate kuudega võrreldes tagasihoidlikumaks.
The average mortgage interest rate fell in November, as it had in October, as the average marginal was lowered.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär alanes novembris, sama moodi nagu oktoobriski, keskmise intressimarginaali kahanemise tõttu.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.9% of the loan portfolio in November.
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavad laenud moodustasid novembris 1,9% laenuportfellist.
The volume of overdue loans has remained relatively unchanged since the end of last year.
Viivislaenude maht on püsinud alates eelmise aasta lõpust suhteliselt muutumatu.
Overdue loans are being reduced because earlier loan repayment problems are being solved, but at the same time new problems with repayments of loans are appearing.
Ühelt poolt vähendab viivislaene endiselt varasemate laenumakseprobleemide lahenemine, kuid teiselt poolt on hakanud ilmnema ka uusi probleeme laenumaksete tasumisel.
Long-term overdue loans have increased in the trade sector in recent months, and in November they also increased for industrial companies.
Pikemaajaliselt viivises olevad laenud on suurenenud viimastel kuudel kaubandus- ja novembris ka tööstusettevõtete seas.
The growth in household savings remained rapid and stood at 8.4% over the year.
Majapidamiste hoiuste kasv püsis kiire, ulatudes aasta võrdluses 8,4%ni.
Corporate deposits, which tend to be more volatile, fell by 94 million euros in November.
Ettevõtete hoiused, mille kasv ongi muutlikum, kahanesid novembris 94 miljoni euro võrra.
The total deposits of companies and households stood at 9.6 billion euros at the end of November, which is 6.7% more than a year ago.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht ulatus novembri lõpus 9,6 miljardi euroni, mis on 6,7% rohkem kui aasta tagasi.
Non-resident deposits increased slightly in November, but the change in their volume from a year earlier was only very small at 0.8%.
Mitteresidentide hoiused novembris pisut suurenesid, kuid võrreldes aastataguse ajaga on nende maht muutunud vähe (0,8%).
The first requirement for the issue of housing loans is that the loan amount can be up to 85% of the value of the underlying property.
Eluasemelaenude andmise esimene nõue on see, et laenusumma võib olla kuni 85 protsenti tagatiseks oleva kinnisvara väärtusest.
If the surety is provided  by Kredex, then the loan can be up to 90% of the value of the collateral.
Kui laenu käendab Kredex, siis võib laenu anda kuni 90 protsenti tagatise väärtusest.
The second requirement is that all the loan and lease payments of the potential borrower combined cannot exceed 50% of his or her net income.
Teine nõue on, et laenusoovija kõik igakuised laenu- ja liisingumaksed kokku võivad moodustada kuni 50 protsenti tema netosissetulekust.
Net income is regular income paid to the person's bank account after all taxes.
Netosissetulek tähendab regulaarset sissetulekut, mis pärast maksude maksmist laekub pangaarvele.
The third requirement states that a housing loan has to be paid back in 30 years.
Kolmas nõue on, et eluasemelaenu võib anda kuni 30 aastaks.
Governor of Eesti Pank Ardo Hansson says that this precautionary step by the central bank will help to avoid the risk of a credit boom in the future.
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul aitab keskpanga ennetav samm ära hoida laenubuumi riski tulevikus.
"The requirements for housing loans will protect the Estonian financial system from risks in a situation where competing banks would like to take too many risks in times of fast credit growth.
“Eluasemelaenude nõuded kaitsevad Eesti finantssüsteemi riskide eest, kui konkureerivad pangad tahaks kiire laenukasvu ajal liigselt riske võtta.
The new housing loan requirements will be applied at a level close to the banks' current lending standards.
Uued eluasemelaenude andmise nõuded kehtestatakse pankade praeguste laenustandardite lähedasel tasemel.
Thus, these requirements will not have a major impact on the conditions currently in place on the Estonian housing loan market.
Seega ei avalda need nõuded suurt mõju Eesti eluasemelaenuturul praegu pakutavatele tingimustele.
These exceptions can cover up to 15% of the volume of housing loans issued in a quarter, which gives the banks sufficient flexibility in their lending decisions.
Lisaks on pankadel lubatud teha seatud nõuetes erandeid 15 protsendi ulatuses kvartalis väljastatud eluasemelaenude mahust, mis tagab neile laenuotsuste tegemisel piisava paindlikkuse.
The exceptions are meant to be used in cases where the borrower has excellent solvency or excellent collateral.
Erandid on mõeldud näiteks juhuks, kui laenuvõtjal on väga hea maksevõime või väga hea tagatis.
The requirements set by Eesti Pank will be applied to all banks operating in Estonia, including the branches of foreign banks.
Eesti Panga nõuded hakkavad kehtima kõikidele Eestis tegutsevatele pankadele, sealhulgas välispankade Eestis tegutsevatele filiaalidele.
Loans issued to private persons for purchasing, renovating or building a home will be affected by the requirements.
Nõuded puudutavad eraisikule Eestis eluaseme ostmiseks, renoveerimiseks või ehitamiseks antud laene.
The Financial Supervision Authority will be monitoring compliance with the requirements.
Nõuete täitmist hakkab jälgima finantsinspektsioon.
Which other countries have applied similar requirements to housing loans?
Millised teised riigid on seadnud eluaselaenude andmisele sarnaseid nõudeid?
The loan-to-value (LTV) ratio of housing loans or the requirement that determines how much of the cost of a home can be financed from borrowed money is one of the most widespread measures around the world for decreasing the risk of credit growth.
Eluasemelaenu tagatuse (loan-to-value, LTV) piirmäär ehk nõue, mis määrab, kui suurt osa soetatava eluaseme maksumusest laenuvõtja võib laenurahaga finantseerida, on kogu maailmas üks enim kasutatavaid meetmeid laenukasvu riski vähendamiseks.
Among other countries in the region, a similar 85% LTV limit has been introduced in Sweden, Norway and Lithuania.
Eesti lähiriikides on LTV piirmäär hetkel samasugusel 85% tasemel kehtestatud Rootsis, Norras ja Leedus.
Over the past year the debt-to-income ratio has been enforced in the USA and in Great Britain and is planned to be introduced in Ireland.
Viimase aasta jooksul on laenusumma ja sissetuleku suhte piirmäär kehtestatud USAs ja Suurbritannias ning kavandamisel on see Iirimaal.
Generally, the gain factor of requirements for lending conditions is considered quite high when it comes to managing a credit boom, as the impact of these measures on loan issue is more direct than increasing banks' capital requirements.
Üldiselt hinnatakse laenutingimustele suunatud nõuete kasutegurit laenubuumi ohjamisel suhteliselt suureks, sest nende vahendite mõju laenu andmisele on vahetum võrreldes pankade kapitalinõuete tõstmisega.
Will housing loan requirements limit the chances of young families of purchasing their own home?
Kas eluasemelaenude nõuded piiravad tulevikus noorte perede kodu rajamise võimalust?
Young families will still have the option of lowering the self-financing rate of a housing loan to 10% if they use Kredex's guarantee (in which case, the LTV ratio will be 90%).
Endiselt jääb noortel peredel võimalus vähendada eluasemelaenu omafinantseeringu summat 10 protsendini, kui laen võetakse Kredexi käendusega (ehk eluasemelaenu tagatuse piirmäär on sellisel juhul 90%).
These requirements will apply to all borrowers and thus, young families are no exception.
Antud nõuded kehtivad kõigile laenuvõtjatele ja seetõttu ei ole noored pered erandlikus olukorras.
People should also bear in mind that the requirements will protect borrowers from taking excessive risks.
Lisaks tasuks silmas pidada, et nõuded kaitsevad laenuvõtjat liigsete riskide võtmise eest.
The banks have already set these requirements in place in their internal policies, and with a much higher degree of detail.
Pangad on oma sisereeglites need nõuded juba määratlenud, seejuures märksa suurema detailsuse astmega.
The commercial banks will still be managing credit risks.
Laenuriskide juhtimise roll jääb ka edaspidi kommertspankade kanda.
Eesti Pank's requirements set additional limits to these rules for the entire market, although these limits may change with the credit and real estate market cycle.
Eesti Panga nõuded loovad neile reeglitele kogu turu jaoks täiendavad raamid, mis võivad sõltuvalt laenu- ja kinnisvaraturu tsüklist muutuda.
Changes in limits may be considered for times of fast credit growth when competing banks happen to take excessive risks to maintain their market share.
Täiendavad raamid on mõeldud juhuks, kui kiire laenukasvu perioodil juhtuvad turuosa säilitamise nimel konkureerivad pangad liigselt riske võtma.
The last credit boom and the experience gained from the crisis thereafter showed that decisions made at the level of individual banks may mean a significant accumulation of risks for the system as a whole.
Viimane laenubuum ja sellele järgnenud kriisist saadud kogemus näitas, et üksikute pankade tasandil tehtud otsused võivad süsteemi jaoks tervikuna tähendada olulist riskide kuhjumist.
That is why it is important to think about the risks from the point of view of the entire financial system and, if necessary, take steps to manage these risks.
Seega on vajalik arvestada riske kogu finantssüsteemi seisukohalt ning vajadusel astuda samme nende riskide juhtimiseks.
The role of a "macroprudential supervisor" is played in Estonia by Eesti Pank, who assesses and addresses the risks to the stability of the financial system as a whole.
Seda n.ö makrofinantsjärelevalve asutuse rolli täidab Eestis Eesti Pank, kes hindab ja tegeleb finantssüsteemi kui terviku stabiilsust ohustavate riskidega.
Financial stability means that the banking sector is strong and reliable and able to offer banking services to clients even when times are tough.
Finantsstabiilsus tähendab seda, et pangandussektor on tugev ja usaldusväärne ning suudab ka halvematel aegadel jätkata klientidele pangateenuste pakkumist.
Why is it important to give additional flexibility to banks when enforcing these rules?
Miks on vaja anda pankadele täiendavat paindlikkust reeglite rakendamisel?
From the point of view of financial stability, the efficient and transparent functioning of the credit market and the prevention of risks are both important, and it may support the of the financial system if banks are allowed to exceed limits in exceptional cases.
Finantsstabiilsuse seisukohalt on lisaks riskide ennetamisele tähtis ka laenuturu tõhus ja läbipaistev toimimine, mistõttu erandlikel juhtudel piirmäärade ületamise lubamine võib mõjuda finantssüsteemi toimimisele positiivselt.
Using exceptions on the basis of risk estimates is up to the bank itself to decide.
Riskihinnangust lähtuv erandite kasutamine on panga enda määratleda.
This decision can be based on the strength and sustainability of the borrower's solvency, the quality of the collateral or other circumstances.
See võib põhineda näiteks laenuvõtja maksevõime tugevusel ja kestlikkusel, tagatise kvaliteedil või muudel asjaoludel.
What kind of collateral is taken into account in LTV ratio calculations?
Milliseid tagatisi arvestatakse LTV arvutuses?
Mortgages on real estate are taken as housing loan collateral.
Eluasemelaenu tagatisena arvestatakse kinnisvarale seatud hüpoteeke.
Mostly, collateral for a housing loan is a mortgage on the real estate purchased with the loan, or some other mortgage on the property that belongs to the borrower.
Enamasti on eluasemelaenu tagatiseks hüpoteek, mis on seatud selle laenuga soetatavale eluasemele või laenusaaja mõnele muule kinnisasjale.
On what kind of income are the DSTI ratio calculations based?
Milline sissetulek võetakse aluseks DSTI suhtarvu arvutamisel?
The borrower's monthly net income used for the DSTI ratio calculations has to be regular and proven.
DSTI suhtarvu arvutustes kasutatud laenuvõtja igakuine netosissetulek peab olema regulaarne ja tõendatud.
It is important that the income is received sustainably; one important criterion for assessing sustainability is income received earlier.
Oluline on, et sissetuleku laekumine oleks kestlik, seejuures kestlikkuse hindamisel on üheks oluliseks sisendinfoks sissetuleku varasem laekumine.
Since each lending decision is different, banks are free to decide on the length of the period of required income and the ways of proving income using their internal policies.
Kuna iga laenuotsus on erinev, siis konkreetse ajavahemiku sissetuleku laekumise ja tõendamise nõuded määravad pangad ise, vastavalt oma sisereeglitele.
The existence and sufficiency of internal policies is assessed by the Financial Supervision Authority according to its guidelines on responsible lending requirements.
Sisereeglite olemasolu ja piisavust hindab Finantsinspektsioon vastavalt inspektsiooni poolt kehtestatud „Vastutustundliku laenamise nõuete“ soovituslikule juhendile.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The aim of the changes is to avoid any repetition of the wording of the law in the statutes, so that the statutes do not need to be changed if the law changes.
Selle eesmärk on vältida seaduse sätete kordamist põhikirjas, mis välistab põhikirja muutmise vajaduse seaduse muutmisel.
The Supervisory Board will consider the changes to the statutes again after the European Central Bank has given its opinion.
Nõukogu arutab uuesti põhikirja muudatusi pärast Euroopa Keskpanga arvamuse laekumist.
Under the treaties of the European Union any change in the law or the statutes governing a central bank requires approval from the European Central Bank.
Euroopa Liidu aluslepingute kohaselt tuleb keskpanga seaduse ja põhikirja muutmise kava kohta küsida arvamust Euroopa Keskpangalt.
The Eesti Pank Executive Board presented the draft budget for next year to the Supervisory Board.
Eesti Panga juhatus tutvustas nõukogu liikmetele keskpanga järgmise aasta eelarve kavandit.
The budget will be confirmed by the Governor of Eesti Pank in the second half of December.
Eelarve kinnitab Eesti Panga president detsembri teises pooles.
The Supervisory Board confirmed the working schedule for the internal audit for next year and its own planned work for the first half of the year.
Nõukogu kinnitas siseauditi järgmise aasta tööplaani ning nõukogu enda järgmise aasta esimese poolaasta tööplaani.
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area and Deputy Governor Ülo Kaasik presented the latest economic forecast of the bank.
Eesti Panga president Ardo Hansson andis nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast ning asepresident Ülo Kaasik tutvustas keskpanga värsket majandusprognoosi.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 10 February.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 10. veebruaril.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Economic growth in 2014 will be faster than it was last year but it will only accelerate modestly in future.
2014. aasta majanduskasv kujuneb kokkuvõttes kiiremaks kui eelmisel aastal, majanduskasvu edasine kiirenemine jääb siiski tagasihoidlikuks.
Estonia is in a different phase of development from ten years ago and sustainable growth over the long term is 3–4%.
Võrreldes eelmise kümnendiga on Eesti majandus uues arengujärgus ja pikemaajaliselt jõukohane kasv jääb edaspidi 3–4% juurde.
The Estonian economy is forecast to be growing at this rate by 2016.
Eesti majandus saavutab sellise kasvu prognoosi kohaselt 2016. aastaks.
Estonian economic activity is restricted by the sluggish recovery in external demand.
Eesti majandusaktiivsust piirab välisnõudluse visa taastumine.