natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Preliminary estimates put the annual growth of the world economy at 1.2%, which is more than three times below the growth rate of 2000.
Esialgsete hinnangute kohaselt kujunes aasta kokkuvõttes maailmamajanduse kasvuks 1,2%, mis on üle kolme korra vähem kui 2000. aastal.
Although there was no collapse in the world economy, the recovery of the growth in Europe is likely to be relatively slow.
Maailmamajanduses ei toimunud küll krahhi, ent kasvu taastumine Euroopas toimub tõenäoliselt küllaltki aeglaselt.
Alongside with the continuing slowdown of economic growth, central banks kept cutting interest rates in the last quarter of 2001 and governments continued encouraging consumption.
Koos majanduskasvu edasise aeglustumisega jätkus 2001. aasta viimases kvartalis keskpankade poolne intresside alandamine ning valitsuste poolne tarbimise soodustamine.
The US Federal Reserve lowered base rates by another 1.25 percentage points and the European Central Bank by 0.5 percentage points.
Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv alandas baasintresse veel 1,25 protsendipunkti (pp) ning Euroopa Keskpank 0,5pp võrra.
Restoration of Industrial and Consumer Confidence
Ettevõtete ja tarbijate kindlustunne taastumas
All together, in 2001 the Federal Reserve and the European Central Bank lowered interest rates by 4.7 and 1.5 percentage points, respectively.
Kokku langetasid Föderaalreserv ja Euroopa Keskpank 2001. aasta jooksul intresse vastavalt 4,75pp ja 1,5pp võrra.
The impact of expansive and coordinated economic policy, which was felt throughout 2001, began to bear first fruits in the USA at the end of the year - economic growth turned positive in the fourth quarter (1.4%) and indicators of industrial and consumer confidence improved.
Terve 2001. aasta väldanud ekspansiivse ja koordineeritud majanduspoliitika mõju hakkas USAs aasta lõpus esimesi tulemusi andma - majanduskasv pöördus neljandas kvartalis taas positiivseks (1,4%) ning paranema hakkasid ettevõtete ja tarbijate kindlustunde näitajad.
Several early indicators of the European economic space pointed to signs of recovery at the beginning of 2002.
Euroopa majandusruumi mitmed ennakindikaatorid näitasid 2002. aasta alguses taastumise märke.
The Estonian economic forecasts for the next four-five years presume that economic growth of our major trade partners will reach the estimated potential level, which in the euro area would mean at least 2.5% annual growth of the GDP.
Eesti majanduse arengu 4-5 aastaste ettevaadete puhul on eeldatud, et meie peamiste kaubanduspartnerite majanduskasv ulatub potentsiaalseks hinnatud tasemeni - euroalal tähendaks see vähemalt 2,5% SKP aastakasvu.
According to international market analysts, Europe will not reach such a level this year, despite the improved outlook.
Rahvusvaheliste turuanalüütikute arvates ei jõua Euroopa hoolimata väljavaadete paranemisest käesoleval aastal sellele tasemele.
In 2001, the difference between economic growth rates of Estonia and the developed industrial countries of Europe increased.
2001. aasta kokkuvõttes suurenes Eesti ja Euroopa arenenud tööstusriikide majanduskasvude vahe.
Preliminary estimates put Estonian economic growth at 5.3% in 2001, which outstrips the respective euro area figure by nearly four percentage points.
Esialgsel hinnangul ulatus Eesti majanduskasv 2001. a 5,3%ni ning ületas eurotsooni vastavat näitajat pea 4pp võrra.
Economic Growth Stood on a Stable Basis
Majanduskasv oli stabiilsel alusel
The relatively rapid economic growth in 2001 mostly derived from strong internal demand, based mostly on increased investment activity.
Suhteliselt kiire majanduskasvu säilimisele 2001. a aitas kaasa peamiselt investeerimisaktiivsuse suurenemisel põhinev tugev sisenõudlus.
While in 2000 private consumption was the engine of internal demand, then in 2001 the real growth of private consumption remained below the GDP growth in all quarters.
Kui 2000. a oli eratarbimise kasv sisenõudlust vedavaks jõuks, siis 2001. a jäi eratarbimise reaalkasv kõigis kvartalites väiksemaks kui SKP-l keskmiselt.
Regardless of increasing investment activity, where the share of investments again rose above 25% of the GDP, the current account deficit remained unchanged and amounted to 6.5% of the GDP.
Vaatamata investeerimisaktiivsuse suurenemisele, kus investeeringute osakaal ületas taas 25% taseme SKP suhtes, jäi jooksevkonto defitsiit 2001. aastal hinnanguliselt eelmise aasta tasemele ja moodustas 6,5% SKP suhtes.
Being a small open economy, Estonia's inflation curve was influenced by external shocks in 2001.
Eesti kui väikese avatud majandusega riigi 2001. aasta inflatsioonkõverat mõjutasid väliskeskkonna ðokid.
In the first quarter, the fall of the inflation rate was blocked by domestic factors, including administrative price changes.
Aasta esimeses kvartalis takistasid inflatsioonitempo alanemist sisemaised tegurid, sh administratiivsed hinnamuutused.
External pressures strengthened at the beginning of summer, contrary to predictions.
Suve hakul tugevnesid vastupidiselt prognoositule välissurved.
The increase of consumer prices began to slow down in the third quarter, after external pressures eased.
Tarbijahindade kallinemine hakkas Eestis aeglustuma kolmandas kvartalis peale välise hinnasurve vaibumist.
The 2001 average price increase was 5.8%.
2001. aasta keskmiseks hinnakasvuks kujunes 5,8%.
Competitiveness of Estonian Companies Improved
Eesti ettevõtete konkurentsivõime paranes
The growth of export to the Baltic countries, Russia and other Central and East European countries contributed considerably to the preservation of economic growth, as did the improved competitiveness in a number of groups of goods, such as in the furniture industry, for example.
Märkimisväärse osa majanduskasvu säilimisest andis ekspordi suurenemine Baltikumi, Venemaale ja teistesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse ning rea tootegruppide konkurentsivõime paranemine nagu näiteks mööblitööstuses.
Due to the constantly improving purchasing power of Russia and its rapid economic growth, Estonian food industry was able to restore considerably the positions it had lost in 1998.
Venemaa püsivalt kosuva ostujõu ja kiire majanduskasvu tõttu suutis Eesti toiduainetetööstus märgatavalt taastada oma 1998. aastal loovutatud positsioone.
For instance, food export to Russia increased by 80%.
Näiteks toiduainete eksport Venemaale kasvas 80% võrra.
All told, the nominal growth of the volume of normal export(1) (export without subcontracting) to Russia, the Baltic countries and other Central and East European countries accounted for more than one third of the total growth of normal export.
Kokku moodustas Venemaale, Baltikumi ning teistesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse suunatud normaalekspordi(1) (eksport ilma allhanketa) mahuline nominaalkasv 2001. aastal üle kolmandiku normaalekspordi kogukasvust.
Although in late 2001 the demand on Estonia's export markets was the weakest of the past years, the nominal growth of Estonia's normal export, which reached 10% in the fourth quarter, increased by 2.2 percentage points faster than in the third quarter.
Kuigi nõudlus Eesti eksportturgudel oli 2001. a lõpus viimaste aastate nõrgim, kujunes neljandas kvartalis 10% ulatunud Eesti normaalekspordi nominaalkasv 2,2pp võrra kiiremaks kui eelnevas kvartalis.
On an annual basis, however, the growth rate slowed down to 11.5%, dropping by more than 20 percentage points.
2001. aasta kokkuvõttes leidis siiski aset kasvutempo pidurdumine enam kui 20pp võrra, 11,5%ni.
In view of economic growth and declining import demand in the major trade partner countries of Estonia, such a growth rate of export meant that, on average, Estonian companies maintained or even improved their positions on foreign markets in 2001.
Arvestades majanduskasvu ja impordinõudluse vähenemist peamiste kaubanduspartnerite juures, tähendas sellise suurusega väljaveo kasv seda, et keskmiselt säilitasid või pigem isegi parandasid Eesti ettevõtted 2001. aastal välisturgudel oma positsioone.
(1) Normal export is export without goods re-exported after processing in Estonia.
(1) Normaalekspordi all mõeldakse kaupade väljavedu ilma töötluskaupadeta.
Government Sector Revenue Exceeded Expectations
Valitsussektori eelarve tulud oodatust suuremad
In 2001, the government sector played a major role in maintaining economic balance as budget surplus (0.4% of GDP) was achieved for the first time since 1997.
Suur osa majanduse tasakaalu säilimises oli 2001. aastal ka valitsussektoril, kus esmakordselt peale 1997. aastat saavutati taas eelarve ülejääk (0,4% SKP suhtes).
The surplus was based on the relatively rapid economic growth, improved tax collection (the government sector budget revenue exceeded the planned target by 2%) and tight expenditure management policy on the central government level.
Ülejääk tugines majanduse suhteliselt kiirele kasvule, maksude kogumise tõhustamisele, kuna aastaga laekus valitsussektori eelarvesse tulusid 2% enam kui aasta alguses planeeriti ning rangele kulutuste juhtimise poliitikale keskvalitsuse tasandil.
The local governments' budget deficit, however, grew to 0.6% of the GDP in 2001.
Erinevalt keskvalitsusest paisus kohaliku tasandi eelarvete defitsiit 2001. a 0,6%ni SKP suhtes.
Compared to 2000, expenditures increased by 40%.
Seejuures suurenesid kulutused 2000. aastaga võrreldes 40% võrra.
This indicates a continued need for legislation guaranteeing uniform fiscal policy on the entire government sector level.
See näitab, et jätkuvalt on säilinud vajadus ühtset eelarvepoliitikat tagava seadusandluse järele valitsussektori tasandil tervikuna..
Private Consumption Growth Outpaced Income
Eraisikute tarbimine kasvas sissetulekutest kiiremini
Unlike businesses and government, the consumption spending of private individuals increased faster than their income.
Erinevalt ettevõtetest ja valitsusest, suurendasid eraisikud 2001. aastal oma tarbimiskulutusi sissetulekute kasvust kiiremini.
The main additional source of consumption was borrowing from banks, the cost of which dropped to the lowest level since the restoration of independence.
Eelkõige kujunesid tarbimise täiendavaks katteks pangalaenud, mille hind langes taasiseseisvuse perioodi madalaimale tasemele.
Demand for leasing products continued to grow rapidly - in 2001 financing of the Estonian economy by leasing firms increased by 39%.
Laenuressursi kaasamisel jätkus hoogne nõudluse suurenemine liisingtoodete vastu: 2001. aastal kasvas Eesti majanduse finantseerimine liisingettevõtete poolt 39% võrra.
Although lending to individuals and companies accelerated, it did not lead to a noticeable deterioration of the loan portfolio of the financial sector.
Kuigi eraisikutele ja ettevõtetele antud laenude kasv kiirenes, ei toonud see kaasa finantssektori laenuportfelli kvaliteedi märkimisväärset halvenemist.
Still, risks increased in several sectors - the share of bad loans rose in retail and commercial real estate development sectors, for example.
Siiski suurenesid riskid mitmes sektoris - halbade laenude osakaal kasvas näiteks jaekaubanduse ja kommertskinnisvara arenduse sektorites.
This process needs closer monitoring in the future.
See protsess nõuab edasises tähelepanelikumat jälgimist.
Although the year 2001 proved that the foundations of the Estonian economy are strong enough to preserve balanced development also in the conditions of weakening world economy, the current year will hardly turn out to be easy for the Estonian economy.
Ehkki 2001. a kinnitas, et Eesti majanduse alused on juba piisavalt tugevad säilitamaks tasakaalustatud arengut ka maailmamajanduse nõrgenemise tingimustes, ei kujune käesolev aasta Eesti majandusele tõenäoliselt kergeks.
World economic growth is recovering but in the most important economies for us - the euro area and Scandinavia - growth will be rather modest.
Maailmamajanduse kasv on taastumas, kuid meile kõige olulisimates majandustes nagu eurotsoonis ja Skandinaavias kujuneb selle aasta kasv veel küllaltki tagasihoidlikuks.
Therefore, external demand can prove to be even weaker for Estonia in 2002 than it was in 2001.
Nii võib välismaine nõudluskeskkond kujuneda Eesti jaoks 2002. aastal isegi keskmiselt halvemaks kui eelneval aastal.
Without growth in export earnings, however, it is difficult to expect domestic demand to continue strong.
Ilma eksporditulude kasvuta on raske eeldada ka tugeva sisenõudluse säilimist.
Cheapening of Loans Will Stop
Laenuraha odavnemine peatub
In addition to the above, the fourth quarter of 2001 probably marked an end of the monetary policy loosening by major central banks and in the first half of 2002 base interest rates are expected to stabilise at the current level.
Lisaks sellele jõudis 2001. a IV kvartalis tõenäoliselt lõpule suurmajanduste keskpankade poolne rahapoliitika lõdvendamine ning 2002.a I poolel oodatakse baasintresside stabiliseerumist praegusel tasemel.
This means that unlike in 2001, bank loans are not going to get cheaper in Estonia.
See tähendab, et erinevalt eelmisest aastast ei saa enam toetuda ka laenuraha odavnemisele Eestis.
The external inflational pressure on Estonian prices will become clearer in the coming months.
Lähikuudel saab selgemaks inflatsioonilise välissurve mõju Eesti hindadele.
In the first couple of months, the increase of food prices in particular has been faster than anticipated and the annual CPI increase has stood above 4% in January-February.
Aasta esimesel paaril kuul on eeskätt toidukaupade kallinemine olnud prognoositust kiirem ning tarbijahindade aastakasv on Eestis jaanuaris-veebruaris püsinud ülalpool 4% piiri.
The difference of the consumer price growth in Estonia and the euro area dropped to 1.5-2 percentage points in the first months of 2002, but this could prove to be temporary.
Tarbijahindade kasvu erinevus Eestis ja euroalal langes aasta esimestel kuudel 1,5-2 protsendipunktini, mis võib osutuda ajutiseks.
2002 Economic Growth to Fall Short of Last Year's, Confidence to Preserve
Majanduskasv 2002 mullusest tagasihoidlikum, usaldus säilib
Maintaining balanced development and relatively rapid growth of the economy in the conditions when strong recovery of external demand is not in sight yet and the lowering of credit prices has slowed down may prove even a bigger challenge than in 2001.
Majanduse tasakaalustatud arengu ja suhteliselt kiire kasvu säilitamine olukorras, kus välisnõudluse hoogsat taastumist pole veel näha ja krediidihinna langus on pidurdunud, võib osutuda mullusest isegi suuremaks väljakutseks.
First of all, the year 2002 requires the preservation of the reliability of the financial sector and strict control over spending on the level of individuals, companies and the government sector.
Eelkõige nõuab aasta 2002 finantssektori usaldusväärsuse säilimist ning kulutuste ranget kontrollimist eraisikute, ettevõtete ja valitsussektori tasandil.
Such policy coordination between the different sectors of the economy has to keep interest marginals low and preserve adequate liquidity reserves in case the recovery of demand proves to be slower.
Selline majanduse erinevate sektorite vaheline koordineeritud poliitika peab tagama jätkuvalt madalad intressimarginaalid ning nõudluse aeglasema taastumise korral säilitama piisavad likviidsustagavarad.
Although the 2002 economic growth is likely to be below that of 2001, continuing confidence of foreign investors and improved growth outlook of the world economy create good opportunities for focusing on strategic goals and structural reforms.
2002. aasta majanduskasv jääb tõenäoliselt küll eelmise aasta omale alla, ent samas loovad välisinvestorite säilinud usaldus ja maailmamajanduse paranenud kasvuväljavaated head võimalused keskendumaks strateegilistele eesmärkidele ja struktuursetele reformidele.
2001*
2001*
GDP real growth (%)
SKP reaalkasv (%)
Growth of special export (goods export with subcontracting (%)
Põhiekspordi (kaubaeksport koos allhankega) kasv (%)
18.8
18,8
-6.5
-6,5
12-month consumer price index (%)
Tarbijahinna 12 kuu indeks (%)
12-month export price index (%)
Ekspordihinna 12 kuu indeks (%)
Capital adequacy of commercial banks (%)
Kommertspankade kapitali adekvaatsus (%)
Change of TALSE (%)
TALSE muut (%)
Consolidated portfolio of commercial banks (% of GDP)
Kommertspankade koondportfelli maht (% SKP suhtes)
34.5
34,5
38.6
38,6
42.9
42,9
2-month TALIBOR (%)
2 kuu TALIBOR (%)
15.7
15,7
*) Preliminary estimate
* Esialgne hinnang
The improvement of the interbank settlement system continues.
Pankadevahelise arveldussüsteemide täiustamine jätkub.
International and Public Relations Department  Phone 6680900
Rahvusvaheliste ja avalike suhete osakond  Tel: 6680 900
Estonian economy faces aggravating imbalances if the export volume fails to increase and the deficit of the current account stays high.
Eesti majandust ootavad tõsised probleemid, juhul kui ei suurene Eesti ekspordimahud ning ei kahane jooksevkonto defitsiit.
Therefore, the need for economic adjustments could cut economic growth to 2.5-3.5% in the next few years.
Majanduse kohandumisvajadus võib seetõttu lähiaastatel kärpida majanduskasvu 2,5-3,5 protsendi tasemele.
Inflation will be 1.5% in 2003, remaining on the lowest level throughout history.
Hinnakasv 2003 aastal on 1,5 protsenti, jäädes ajalooliselt madalaimaks.
In 2004, inflation will speed up mostly due to the increase of administratively regulated prices and it will remain around 4%, but is presumed to fall again after that.
2004. aastal kiireneb inflatsioon eelkõige administratiivsete hindade kasvu arvelt ja aasta keskmisena jääb nelja protsendi juurde, mille järel eeldatavasti taas langeb.
After the recovery of external demand the improvement of the external balance should be supported by the growth of export as well as the fall of domestic demand for imports.
Välistasakaalu paranemist peaks toetama välisnõudluse taastumisel nii ekspordi kasv kui sisemajanduse impordinõudluse alanemine.
The current account deficit will drop to 11% of the GDP from the 2003 level of 14%.
Jooksevkonto defitsiit alaneb 2004. aastal 11 protsendile SKPst.
External environment
Väliskeskkond
Monetary policy of central banks has long been accommodative, although the Bank of England increased the base rate by 0.25 percentage points at the beginning of November.
Keskpankade rahapoliitikat pole majanduskasvu kiirenemise esimesed märgid veel oluliselt muutnud, kuigi Inglise Pank tõstis baasintressi novembri alguses 0,25 protsendi võrra.
Market expectations indicate more extensive rate increase next year.
Turuootused tõotavad laiemat intressitõusu järgmisel aastal.
Domestic demand: consumption and investments
Sisenõudlus: tarbimine ja investeeringud
The real growth of private consumption will reach 6.7% in 2003.
Tänavu kasvab eratarbimine Eestis reaalselt 6,7 protsenti.
In the next two years the expected increase of interest rates will reduce borrowing and acceleration of inflation will restrain the growth of real income.
Kahel järgneval aastal pärsib eeldatav intressitõus laenuraha arvel elamist ning kiirenev inflatsioon pidurdab reaaltulude kasvu.
The contribution of the government sector to domestic demand will increase, since the 2004 budget indicates a robust growth of government investments, first and foremost thanks to additional resources from the EU structural funds.
Valitsussektori roll sisenõudluse suunajana suureneb: 2004. aasta riigieelarve näitab valitsuse investeeringute jõudsat kasvu, seda eelkõige Euroopa tõukefondidest saadavate lisarahade toel.
At the same time consumption of the government sector will expand at a slower pace than the whole economy.
Samal ajal suurenevad valitsuse tarbimiskulud üldisest majanduskasvust aeglasemalt.
The growth in real investment will be high in 2003, surging by 11%.
2003. aastal on investeeringute reaalkasv kõrge, ulatudes 11 protsendini.
In the next two years the investment activity is expected to slow down somewhat, mostly due to the decreasing investment demand of the private sector.
Kahel järgneval aastal peaks investeeringuaktiivsus mõnevõrra vaibuma, seda eelkõige infrastruktuuri ning erasektori investeeringute vähenemise tõttu.
Foreign trade and current account
Väliskaubandus ja jooksevkonto
Export at constant prices will increase by a modest 4.2% this year but Eesti Pank forecasts an increase of 8.7% for the next year.
Tänavu kasvab eksport püsihindades tagasihoidliku 4,2 protsendi võrra, kuid 2004. aastaks prognoosib Eesti Pank 8,7-protsendilist reaalkasvu.
This is supported by the presumed increase of external demand for Estonian goods and implementation of large- scale investments of earlier periods.
Seda toetavad eeldatav välisnõudluse suurenemine Eesti kaupade järele ning varasemate perioodide suured investeeringud.
The current account deficit will reach 14% in 2003, mostly due to the larger import volume related to extremely high investment activity and private consumption.
Jooksevkonto defitsiit ületab 2003. aastal 14 protsenti, mis on põhiliselt tingitud ülikõrge investeerimisaktiivsusega kaasnenud suurema impordimahu ning eraisikute tarbimisega.
In the longer run the current account deficit should decrease through the stabilization of the inflow of foreign funds and increase in domestic savings.
Pikaajalises perspektiivis peaks jooksevkonto defitsiit kahanema välisraha sissevoolu stabiliseerumise ja kodumaise säästu kasvu abil.
Economic growth
Majanduskasv
Influenced by global economic slowdown, Estonian economic growth will be the lowest of recent years in 2003, amounting to 4.4%.
Maailma majanduse madalseisust mõjutatuna jääb Eesti SKP kasv 2003. aastal viimase aja madalaimaks, ulatudes 4,4 protsendini.
This is approximately by one percentage point below Estonia's potential growth rate but still remains more than 4 percentage points higher than in the euro area.
See on protsendipunkti võrra allpool Eesti potentsiaalset majanduskasvu, ületades euroala majanduskasvu ligikaudu nelja protsendipunkti võrra.
In conjunction with the recovery of external demand, Estonian economy will grow by 5.2% in 2004, which is 0.5% less than forecasted in the spring.
Välisnõudluse taastumisel kasvab Eesti majandus 2004. aastal 5,2 protsenti, mis on 0,5 protsenti vähem kui Eesti Panga kevadprognoosis.
While this year economic growth will mostly rely on domestic demand, then in 2004 the share of foreign trade as a source of growth is expected to increase.
Kui tänavu toetub majanduskasv sisenõudlusele, siis 2004 on oodata väliskaubanduse osatähtsuse suurenemist kasvu allikana.
Consumer prices
Tarbijahinnad
This year, the growth of consumer prices in Estonia (1.5%) will be smaller than the price increase in the euro area (HICP).
Eesti tarbijahindade kasv jääb 2003. aastal madalamaks kui euroala hinnakasv (HICP), ulatudes 1,5 protsendini.
Lower inflation can be attributed to several one-time factors: low prices of raw materials on the world market, growing competition in the retail market, as well as tight competition on the domestic fuel market and fluctuating fuel prices.
Madal hinnakasv tuleneb mitmetest ühekordsetest teguritest: madalad toormehinnad maailmaturul, jaekaubanduse konkurentsi kasv, samuti tugev konkurents kodumaisel kütuseturul ja heitlikud kütusehinnad.
Prices are expected to increase somewhat faster at the end of 2003 than in the first half of the year.
2003. aasta lõpus on oodata mõnevõrra kiiremat hinnakasvu võrreldes aasta esimese poolega.
In 2004, consumer prices are expected to grow by 4%, due to the projected increase of administratively regulated prices as well as the weakening of factors that have kept inflation down so far.
Aastal 2004 on oodata tarbijahindade neljaprotsendilist kasvu, seda nii eelseisvate administratiivsete hinnatõusude kui ka seni inflatsiooni ohjeldanud tegurite mõju vähenemise tõttu.
The magnitude of regulated price increase on the consumer prices is still unclear.
Reguleeritavatest hindade lõplik mõju tarbijahindade kasvule on hetkel veel teadmata.
The inflation forecast presumes the stability of the exchange rate of the euro and the US dollar.
Inflatsiooniprognoos eeldab euro ja dollari kursi stabiilsuse püsimist.
Eesti Pank forecast for main economic indicators, autumn 2003
Eesti Panga majandusprognoos sügisel 2003 põhinäitajate lõikes
Change against     spring forecast 2003
Muutus võrreldes     kevadprognoosiga     2003
2004*
2004*
2005*
2005*
GDP, billion kroons
SKP, mlrd. krooni