natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whereas last year's main factors of export growth were new and non-traditional branches (chemistry, metal), this year's first half displays considerable improvement in the field of traditional branches (wood processing, dairy products).
Kui mullusel aastal olid ekspordi kasvu peavedajaks uued ja "mittetraditsioonilised" harud (keemia, metall), siis käesoleva aasta I poolaastal on märgatavalt paranenud olukord ka traditsiooniliste harude osas (puidutööstus, piimatooted).
Internal demand and current account
Sisenõudlus ja jooksevkonto
Although the share of export income increased in the first half of 2004, it was insufficient for balancing the economy.
Kuigi eksporditulude osa majanduskasvus 2004. aasta esimesel poolel suurenes, oli see siiski majanduse tasakaalu parandamiseks ebapiisav.
The nominal internal demand growth was twice as fast as the GDP growth in the second quarter.
Sisenõudluse nominaalne kasv jäi teises kvartalis SKP kasvust ligi kaks korda kiiremaks.
This brought about the reworsening of external balance in the second quarter - up to 14.8% of GDP of four quarters average according to estimates.
See tähendas välistasakaalu taashalvenemist teises kvartalis: esialgsete hinnangute kohaselt nelja kvartali keskmisena 14,8 protsendini SKPst.
In large part, such worsening should be temporary and reflect the acquisition of the stock of goods (raw materials, consumer goods and durable goods) prior to the EU accession.
Suures osas peaks see halvenemine olema ajutise iseloomuga ning kajastama Euroopa Liiduga ühinemise eelset kaubavarude (toormaterjali, tarbimis- ning kestuskaupade) soetamist.
Deepening of the goods deficit this time will result in a larger overall annual deficit than expected.
Kaubabilansi defitsiidi seekordne süvenemine tingib käesoleva aasta kokkuvõttes varem prognoositust suuremat puudujääki.
The EU accession brought about significant changes in the foreign trade statistics system and therefore the data on the imports and exports of goods are not comparable to those of previous periods.
Euroopa Liiduga liitumisest tingituna muutus oluliselt väliskaubandus statistikasüsteem, mistõttu ei ole kaupade sisse- kui väljaveo andmed võrreldavad eelmiste perioodidega.
Due to low interest rates and continuously active sales strategy of banks the annual growth of loan and leasing financing has remained high - an average of 27.8% in the second quarter.
Madala intressitaseme ja pankade jätkuva aktiivse müügistrateegia mõjul on laenu- ning liisingfinantseerimise aastakasv püsinud kõrge, teises kvartalis keskmiselt 27,8 protsenti.
The share of household loans in the banks' loan portfolio keeps increasing and by the end of the second quarter the household debt burden reached 21% of GDP.
Eraisikutele antavate laenude osatähtsus pankade laenuportfellis üha suureneb ning teise kvartali lõpul küündis majapidamiste võlakoormus 21 protsendini SKPst.
Deposits in banks operating in Estonia grew by 0.7 million kroons, causing a worsening loan/deposit ratio, which reached 1.33 by the end of July.
Hoiused kasvasid Eestis tegutsevates pankades juulis 0,7 miljardi krooni võrra, misläbi jätkus ka laenude-hoiuste suhte halvenemine, jõudes juuli lõpuks 1,33ni.
In total, banks earned 1.5 billion kroons of profit on solo basis within the first half of 2004, which exceeds the previous figure more than twice year-on-year.
Kokku teenisid pangad 2004. esimese poolaasta jooksul soolo arvestuses 1,5 mld krooni kasumit, mis ületab eelmise aasta sama perioodi tulemust enam kui kahekordselt.
In addition to the maintaining of costs under control, the relatively good quality of assets has contributed to preserving profitability as well.
Lisaks kulude kontrolli all hoidmisele on kasumlikkust aidanud säilitada ka varade seni suhteliselt hea kvaliteet.
The capitalisation of banks is at high level thanks to good profit indicators.
Tänu headele kasuminäitajatele on pankade kapitaliseeritus heal tasemel.
The total capital adequacy ratio was 12.8% on solo basis at the end of July and 11.4% on consolidated basis at the end of the second quarter.
Kapitali adekvaatsuse koondnäitaja oli juuli lõpuks soolo arvestuses 12,8 protsenti ning konsolideeritud arvestuses teise kvartali lõpus 11,4 protsenti.
All banks have met the minimum requirements and the inclusion of profits within the own resources on a semi-annual basis should be soon reflected in somewhat higher capital adequacy ratios as well.
Kõik pangad on täitnud miinimumnõudeid ning kasumite arvestamine omavahendite koosseisu poolaasta seisuga peaks peatselt kajastuma ka veidi kõrgemates kapitali adekvaatsuse suhtarvudes.
55.9% of revenue was collected within seven months, which is 4% less year-on-year.
Seitsme kuuga laekus eelarvesse 55,9 protsenti maksutuludest, mis on nelja protsendi võrra mullusest vähem.
The collection of value-added tax has been the most modest within the last three months.
Suuremad alalaekumised on viimasel kolmel kuul olnud seotud käibemaksuga.
However, central government surplus was over 1.6 billion kroons in July and the government has passed a supplementary budget draft.
Samas oli keskvalitsuse ülejääk juulis üle 1,6 miljardi ning valitsus on vastu võtnud lisaeelarve eelnõu.
Should the relatively fast economic growth continue, the general government budget for 2004 would be almost balanced or display a small surplus.
Suhteliselt kiire majanduskasvu jätkumisel peaks valitsussektori tänavuse aasta eelarve kujunema tasakaalulähedaseks või väikeses ülejäägis olevaks.
Compared to previous years, this indicates loosening budgetary policy, as the growth of actual funds channelled into internal demand will be larger than provided in the state budget as a result of passing a supplementary budget and several financial transactions.
Eelmiste aastatega võrreldes on tegemist eelarvepoliitika lõdvenemisega, sest sisenõudlusesse suunatavate tegelike rahaliste vahendite kasv kujuneb lisaeelarve vastuvõtmisega ja mitmete finantseerimistehingute tulemusena riigieelarves sätestatust suuremaks.
In the light of the previous year's 2.4% surplus, it is difficult to assign value to the 0.3-0.4% suprlus of 2004 from the aspect of economic policy.
Eelmise aasta 2,4-protsendilise ülejäägi valguses on 2004. aasta 0,3-0,4 protsendini ulatuvale ülejäägile raske omistada tõsisemat majanduspoliitilist tähtsust.
In principle, the state budget for 2005 supports economic balance.
2005. aasta riigieelarve toetab põhimõtteliselt majanduse tasakaalu, kuid täheldada on kulude pidevat kasvu, mille finantseerimine võib lähiaastatel raskenduda.
It should be taken into account that the present internal demand, which supports revenues, need not proceed to the current extent.
Tuleb arvestada, et praegune maksutulusid toetav sisenõudlus ei pruugi senises mahus jätkuda.
Considering earlier plans, a decision was made to at least partly compensate reduced revenues by raising excise duties on alcohol and tobacco products.
Võrreldes varasemate plaanidega otsustati otseste maksude alandamisega kaasnevat maksutulude vähenemist siiski osaliselt kompenseerida läbi alkoholi- ja tubakatoodete aktsiisimaksude tõusu.
In addition to nonbudgetary financing of various investment projects, which is likely to continue, this refers to the fact that earlier cost-cutting plans are not subject to full implementation.
Koos mitmete investeerimisprojektide eelarvevälise rahastamise tõenäolise jätkumisega viitab see sellele, et varasemaid kulutuste kokkuhoiu plaane ei suudeta täies mahus ellu viia.
Main economic indicators for 2001-2006
Majanduse põhinäitajad 2001-2006
2006*
2006*
104.3
104,3
116.9
116,9
125.8
125,8
137.7
137,7
151.4
151,4
166.9
166,9
-11.3%
-11,3%
-12.6%
-12,6%
-9.0%
-9,0%
-6.6%
-6,6%
Real private consumption growth (%)
Eratarbimine, reaalkasv %
3.9%
3,9%
Real investment growth (%)
Investeeringud, reaalkasv %
10.9%
10,9%
8.1%
8,1%
598.0
598,0
601.0
601,0
Growth of value added per worker (%)
Tootluse kasv, %
4.3%
4,3%
Real wage growth (%)
Reaalpalga kasv, %
13.9%
13,9%
17.3%
17,3%
55.6%
55,6%
69.1%
69,1%
72.1%
72,1%
73.6%
73,6%
73.9%
73,9%
* Eesti Pank's spring forecast 2004
* Eesti Panga kevadprognoos 2004
No Y2K problems have been detected.
Praeguse seisuga, s.t.
The coins have been produced by Mint of Lithuania; the mintage is limited to 5,000 coins.
Mündid on vermitud Leedus Rahapajas (Mint of Lithuania) kogutiraažiga 5 000 tükki.
The pure gold coin (Au 999.9/1000) is 22.0 millimetres in diameter and weighs 7.776 grams.
Puhtast kullast (Au 999,9/1000) meenemündi läbimõõt on 22,0 millimeetrit ja kaal 7,776 grammi.
Photos of the obverse and reverse of the coin are enclosed with the press release.
Pressiteatele on lisatud pildid mündi esi- ja tagaküljest.
Also in coming years Estonia will run the currency board arrangement with a fixed exchange rate, one euro corresponding 15.6466 Estonian kroons.
Eesti jätkab ka eelolevatel aastatel valuutakomitee süsteemi ja senise vahetuskursiga ehk üks euro võrdub 15,6466 krooniga.
"The decision to approve our application to join the exchange rate mechanism is of historical importance for Estonia, as it creates a possibility for us to be technically ready for the single currency by the middle of 2006.
"Tänane otsus kiita heaks meie taotlus liituda vahetuskursimehhanismiga on Eesti jaoks ajalooline, luues võimaluse juba 2006. aasta keskpaigaks olla valmis Euroopa ühisraha euro kasutusele võtmiseks.
It is primarily a recognition to the viability of our economic and budgetary policy principles in the united Europe.
See on eelkõige tunnustus meie majandus- ja eelarvepoliitika põhimõtete elujõulisusele ühinenud Euroopas.
Joining the exchange rate mechanism enables further integration of our economy with Europe´s nearly half-billion single market, which undoubtedly increases the well-being of all the Estonian people via faster economic growth,"
Vahetuskursimehhanismiga liitumine soodustab meie majanduse veelgi vahetumat lõimumist ligi poolt miljardit tarbijat hõlmava Euroopa ühisturuga, mis kaheldamatult suurendab kõigi Eesti inimeste heaolu läbi kiirema majandusarengu,"
said Mr Taavi Veskimägi, Estonian Minister of Finance.
ütles rahandusminister Taavi Veskimägi.
The standard fluctuation band is +/- 15 per cent.
Standardne kursi kõikumisvahemik ERM2-s on +/- 15 protsenti.
ERM II is a framework where after multilateral consultations (including EU Member States, European Central Bank, European Commission, ERM II applicant) the participants tie the exchange rates of their national currencies to the euro.
See on raamistik, mille alusel seotakse mitmepoolsete läbirääkimiste (liikmesriigid, Euroopa Keskpank, Euroopa Komisjon, euroga liituda sooviv riik) käigus euroga liituda sooviva riigi rahvusvaluuta kurss euroga.
During the ERM II period the country preparing to adopt the euro has to keep its national currency stable to euro and fulfil Maastricht criteria (inflation, interest rate, exchange rate, fiscal balance, government debt criterion).
ERM2 perioodi jooksul peab iga euroga liituda sooviv riik hoidma oma rahvusvaluuta stabiilsena euro suhtes ning täitma Maastrichti kriteeriumid (inflatsioonikriteerium, intressikriteerium, vahetuskursi kriteerium, eelarve tasakaalu kriteerium ja riigivõla kriteerium).
Membership in ERM II will be minimum two years but the length also depends on the fulfilment of Maastricht criteria.
Iga liituv riik peab olema ERM2 liige vähemalt kaks aastat, kuid perioodi pikkus sõltub Maastrichti kriteeriumite täitmise edukusest.
Thus it is particularly important that Estonia continues to stick to a stable economic and budgetary policy.
Seetõttu on äärmiselt oluline, et Eesti hoiaks jätkuvalt stabiilset majandus- ja eelarvepoliitikat.
Structural reforms aimed at further enhancing the economy's flexibility and sound fiscal policies have to be continued.
Samuti on üks prioriteetidest jätkata turu paindlikkust parandavate struktuursete reformidega.
Both the Government of Estonia and Bank of Estonia share the official position that rapid euro adoption is appropriate for the country and contributes to sustainable development.
Vabariigi Valitsus ja Eesti Pank on seisukohal, et kiire euro kasutuselevõtt on Eestile sobiv ja toetab Eesti jätkusuutlikku arengut.
Estonia has extensive trade and investment relations with the European Union, national currency is pegged to the euro and entry to the euro area is a logical step.
Eestil on tihedad kaubandus- ja investeerimissuhted EL-iga, Eesti krooni kurss on euro suhtes fikseeritud ning tegelik liitumine euroalaga on loogiline jätk Eesti senisele rahapoliitikale.
Euro adoption helps further to reduce the risk of exchange rate fluctuations and as a result of this, the differences in interest rates between Estonia and euro area also decrease.
Liitumine aitab veelgi vähendada valuutakursi kõikumise riski, mille tulemusena vähenevad intressitasemete erinevused Eesti ja euroala vahel.
Mr Taavi Veskimägi, Estonian Minister of Finance, and Mr Andres Sutt, Deputy Governor of Eesti Pank are the speakers.
Tähelepanuks ajakirjanikele: ERM2 teemal annavad esmaspäeval, 28. juunil kell 12.00 Rahandusministeeriumis pressibriifingu rahandusminister Taavi Veskimägi ja Eesti Panga asepresident Andres Sutt.
Ministry of Finance of Estonia  Phone: + 372 611 3639, +372 501 7654  E-mail: annika.loigu [at] fin.ee
Lisainfo:  Annika Loigu  Kommunikatsiooniosakonna nõunik  Rahandusministeerium  Tel: 611 3639, 501 7654  E-post: annika.loigu [at] fin.ee
Mr Janno Toots  Public Relations Adviser  Eesti Pank  Phone: +372 668 0745, +372 515 4037  E-mail: janno.toots [at] epbe.ee (janno.toots [at] epbe.ee  )
Janno Toots  Avalike suhete nõunik  Eesti Pank  Tel: 668 0745, 515 4037  E-post: janno.toots [at] epbe.ee
In the first quarter, economic growth in Estonia accelerated to 6.8 per cent.
Eesti majandus kasvas esimeses kvartalis 6,8 protsenti.
Eesti Pank projects a 2.8 per cent growth rate in consumer prices in 2004, of which price rise in the open sector accounts for two per cent.
2004. aasta tarbijahindade kasvuks prognoosib Eesti Pank 2,8 protsenti, millest avatud sektori hinnakasv moodustab 2 protsenti.
In the medium term Estonia's inflation will outpace the EU average rate by one or two percentage points - the inflation rate is expected to accelerate to around three per cent.
Keskpikas perspektiivis kujuneb Eesti hinnakasv üks-kaks protsenti kõrgemaks EL keskmisest, olles lähiaastatel kolme protsendi ümber.
Exports growth will accelerate to 10.9 per cent in 2004, leveling off at 8-9 per cent in the following years.
Ekspordikasv kiireneb 2004. aastal 10,9 protsendini, jäädes järgnevatel aastatel 8-9 protsendi juurde.
Sustained growth in exports accompanied by a gradual decline in internal demand will reduce the current account deficit to 7.5 per cent of the GDP by 2006.
Ekspordikasvu püsimine koos stabiilse sisenõudluse alanemisega vähendab jooksevkonto defitsiiti 2006. aastaks 7,5 protsendi tasemele SKPst.
Rapid growth in the debt burden of households and the debtors' insufficient awareness of the risks accompanying the rising interest rates still remains a problem.
Endiselt on probleemiks majapidamiste kiire laenukoormuse kasv ning laenuvõtjate vähene teadlikkus intressitõusuga kaasnevatest riskidest.
Thus, the national housing market policy needs updating, with more attention to risk management instead the availability of loans.
Eluasemeturu riiklik tugipoliitika vajaks ajakohastamist; laenude kättesaadavuse võimaldamisest enam tuleks tegeleda laenuriskide maandamisega.
The present forecast is based on the assumptions of sustained modest price increase, growth of wages in line with the productivity growth as well as strict budgetary discipline.
Prognoosi toetaks tagasihoidlikuna püsiv hinnatõus, palgakasvu ja tootlikkuse kasvu kooskõla ning range eelarvedistsipliin.
Should these conditions weaken, the economic situation might become worse than expected.
Nende eelduste nõrgenemisel võib majanduse käekäik oodatust halvemaks kujuneda.
For the first time in several years macroeconomic figures indicate a brisker global growth in 2004, particularly in the United States and Japan.
Üle mitme aasta kinnitavad makronäitajad tugevamalt globaalse kasvu elavnemist, seda 2004. aastal eriti USA-s ja Jaapanis.
Still, the rise in oil prices that have surged by more than 25 per cent since the beginning of this year might be seen as a significant risk to the global economic growth.
Globaalse majanduskasvu oluliseks riskiteguriks on aasta algusest üle 25 protsendi tõusnud naftahinnad.
Eesti Pank's forecast of economic growth is 5.5 per cent in 2004.
Eesti Pank prognoosib 2004. aasta majanduskasvuks 5,5 protsenti.
This year’s economic growth will be more balanced than in recent years, relying both on internal demand and accelerating growth of exports.
Käesoleval aastal on majanduskasv tasakaalustatum kui varasematel aastatel, toetudes nii sisenõudlusele kui ka ekspordi kasvu kiirenemisele.
In the following years the contribution of net exports to the economic growth will be more prominent.
Järgnevatel aastatel väliskaubanduse osatähtsus majanduskasvu allikana suureneb.
According to the forecast, GDP growth will speed up in the following years and is expected to amount to six per cent in 2006.
Prognoosi kohaselt kiireneb SKP kasv lähiaastatel ning on 2006. aastal kuus protsenti.
The 0.4 per cent annual consumer price increase in the first quarter of 2004 was the lowest in history.
2004. aasta esimese kvartali tarbijahindade 0,4-protsendiline aastakasv oli ajaloo madalaim.
In April-May the inflation accelerated, but this should be regarded as a temporary phenomenon.
Aprillis-mais toimus tarbijahindade kasvu kiirenemine, mis jääb siiski ajutiseks.
According to the forecast of Eesti Pank, inflation will be 2.8 per cent this year.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb hinnakasv tänavu 2,8 protsendiliseks.
In the medium-term the inflation rate should outpace the EU average by one or two per centage points.
Keskpikas perspektiivis peaks inflatsioon kujunema üks-kaks protsenti kõrgemaks ELi keskmisest.
Last year’s modest inflation in Estonia compared to the euro zone figures is attributable to a concurrence of short-term one-off factors and could not be sustainable in the longer run.
Eelmise aasta euroalast väiksem hinnakasv oli Eesti puhul tingitud lühiajaliste ühekordsete tegurite kokkulangevusest ega saanud olla pikemas perspektiivis püsiv.
Eesti Pank projects an inflation rate of 3.1 per cent for the next year.
Järgmiseks aastaks prognoosib Eesti Pank 3,1-protsendilist inflatsiooni.
In the first quarter, growth in employment continued, posting a rise of 2.2 per cent compared to the same quarter of last year.
Esimeses kvartalis jätkus hõive kasv, mis suurenes võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga 2,2 protsenti.
Employment grew primarily in the non-tradables sector of the economy – in construction 7,400 new jobs were created compared to the first quarter of last year while in transportation, warehousing and communication the year-on-year rise in employment was 5,800.
Hõive kasvas eelkõige suletud sektori harudes - ehituses lisandus võrreldes eelmise aasta esimese kvartaliga 7400 uut töökohta, veonduses, laonduses ja sides tõusis hõivatute arv aastaga 5800 inimese võrra.
According to the forecast of Eesti Pank, growth in real earnings will slow down due to the accelerating inflation.
Eesti Panga prognoosi kohaselt alaneb tänu kiirenevale inflatsioonile reaalpalga kasvutempo.
In the first quarter, annual growth in average gross earnings slowed down by approximately three percentage points.
Esimeses kvartalis aeglustus keskmise brutopalga aastakasv ligi kolm protsendipunkti.
Meanwhile the 6.5 per cent growth in average gross earnings consistently outpaced the rise in productivity.
Samas on 6,5-protsendiline keskmise brutopalga kasv jätkuvalt kõrgem tootlikkuse kasvust.
According to the forecast, employment growth will remain moderate in the following years and the value added per employee will continue to rise at the rate of five per cent annually.
Prognoosi kohaselt on järgnevatel aastatel tööhõive kasv mõõdukas ning lisandväärtuse kasv töötaja kohta püsib viie protsendi juures.
The developments in the second half of 2003 and the beginning of 2004 indicated a recovery of exports, in conjunction with the recovery in external demand.
2003. aasta teine pool ja 2004. aasta algus näitas ekspordisektori elavnemist, mis ennekõike viitab välisnõudluse kosumisele.
Estonia’s exports outpaced the import demand growth of its main trading partners, which indicated continued consolidation of the market positions of Estonian companies in foreign markets at the beginning of the year.
Eesti eksport kasvas rohkem kui tähtsamate välispartnerite impordinõudlus, mis tähendas, et aasta alguses jätkus Eesti ettevõtete turupositsiooni tugevnemine välisturgudel.
In the first quarter, the growth in Estonia’s total exports amouted to 19.3 per cent, which is nearly eight per cent more than in the last quarter of 2003.
Esimeses kvartalis kiirenes Eesti koguekspordi kasv 19,3 protsendini, mis on ligi kaheksa protsenti eelmise aasta viimasest kvartalist suurem.
The growth was in the subcontracting, whose exports outpaced that of the last quarter of 2003 by as much as 17 percentage points.
Suurim kasv toimus allhankesektoris, mille eksport ületas tervelt 17 protsendipunktiga 2003. aasta viimase kvartali.
According to the forecast, growth in exports is going to be 10.9 per cent in 2004 and will sustain at some nine per cent in the following years.
Prognoosi kohaselt on ekspordikasv 2004. aastal 10,9 protsenti ning püsib järgnevatel aastatel üheksa protsendi ümber.
The contribution of internal demand to economic growth should decline in the following years, mainly due to the stabilisation in investment volumes.
Sisenõudluse osatähtsus majanduskasvu struktuuris peaks järgnevatel aastatel vähenema, peamiselt mõjutab seda investeeringumahtude stabiliseerumine.
However, the level of investments is still expected to remain at 30 per cent of GDP in 2004 and decline to 27 per cent by 2006.
Prognoosi kohaselt püsib investeeringute tase 2004. aastal siiski 30 protsendi juures SKPst, kuid peaks 2006. aastaks vähenema 27 protsendini.
In subsequent years economic growth will outpace increase in government spending, reducing the share of the government sector in the economy.
Järgnevatel aastatel jääb valitsuse tarbimiskulutuste kasv majanduskasvule alla, alandades valitsussektori osakaalu majanduses.
Due to somewhat higher inflation real earnings growth will slow down while the rising interest rates will curb private consumption in the coming years.
Tänu veidi kiiremale hinnakasvule alaneb reaaltulude kasvutempo ning mõnevõrra tõusvad intressid piiravad järgnevatel aastatel eratarbimist.
Nevertheless, private consumption will still be sustained by the favourable monetary policy environment and the upcoming income tax reform.
Eratarbimist toetab siiski jätkuvalt soodne intressikeskkond ning eelseisev tulumaksureform.
Largely as a result of growing exports the current account deficit is expected to decline.
Suuresti tänu ekspordi kasvu kiirenemisele on oodata jooksevkonto puudujäägi kahanemist.
According to the forecast, the current account deficit should form slightly over 10 per cent of GDP this year and decline to 7.5 per cent by 2006.
Prognoosi kohaselt peaks jooksevkonto defitsiit olema käesoleval aastal pisut üle 10 protsendi SKPst, langedes aastaks 2006 7,5 protsendini.
The reduction is mainly attributable to decline in internal demand and growing export earnings.
Vähenemine toimub eelkõige tänu sisenõudluse stabiilsele alanemisele ning eksporditulude kasvule.
Banking sector is characterised by strong profitability, which indicates improved efficiency and successful expansion of business operations.
Pangandust iseloomustab tugev kasumlikkus, mis annab tunnistust paranenud efektiivsusest ning äritegevuse õnnestunud laiendamisest.
Due to increased profits (16% annual growth) the capitalisation of the banks remains strong and a slight decline in capital adequacy (from 14 to 13.6 per cent) indicates capital optimization.
Tänu suurenenud kasumile (aastakasv 16 protsenti) püsib pankade kapitaliseeritus tugev ning adekvaatsusnäitaja väike langus (14-lt protsendilt 13,6-le protsendile) iseloomustab pigem kapitali optimeerimist.