natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the decision of the Governing Council of the European Central Bank, the central banks of the euro area are buying some 50 billion euros of private-sector bonds each month, of which Eesti Pank’s share is around 120 million euros.
Euroopa Keskpanga nõukogu otsusel ostavad euroala keskpangad igal kuul kokku umbes 50 miljardi euro eest avaliku sektori võlakirju, sellest on Eesti Panga osa umbes 120 miljonit eurot.
They are only buying from the secondary market and generally buy sovereign bonds from their own country.
Keskpangad teevad oste ainult järelturult ja üldjuhul ostavad keskpangad oma riigi valitsuse võlakirju.
As the Estonian government has not issued any bonds, Eesti Pank has decided to buy bonds of European institutions like the European Financial Stability Fund and the European Investment Bank from the secondary market.
Kuna Eesti riigil pole võlakirju, siis ostab Eesti Pank asendusena järelturult Euroopa institutsioonide (Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, Euroopa Investeerimispank) võlakirju.
Eesti Pank requested exceptional permission from the European Central Bank to buy bonds from Elering, a state-owned company, and has bought a total of 30 million euros of such bonds since June.
Erandkorras küsis Eesti Pank Euroopa Keskpanga nõukogult loa osta riigiettevõtte Elering võlakirju, mida on alates juunist ostetud kokku 30 miljoni euro ulatuses.
Mr Hansson also noted that Elering is not getting any direct benefit from the purchases by Eesti Pank as the central bank is only allowed to buy the bonds from the secondary market.
Samas märkis Hansson, et Elering ei saa Eesti Panga ostudest otsest kasu, kuna keskpank tohib võlakirju osta ainult järelturult.
Mr Hansson stressed in his answer that central banks can only use monetary policy to offer short-term easing to the economy, and that it cannot create long-term economic growth.
Hansson rõhutas oma vastuses, et keskpangad saavad rahapoliitikaga pakkuda majandusele ainult lühiajalist leevendust, kuid sellega ei saa tekitada pikaajalist majanduskasvu.
“Monetary policy is no substitute for the structural reforms needed to boost competitiveness and keep state finances in order.”
“Rahapoliitika ei asenda vajadust  konkurentsivõimet tõstvateks struktuurireformideks ning riigi rahanduse korrashoidmiseks.”
He said that there is no need to issue additional bonds to fund the state budget, given the cyclical position of the Estonian economy.
Hanssoni sõnul ei ole Eesti majanduse tsüklilist positsiooni arvestades Eesti riigieelarve rahastamiseks vaja täiendavalt võlakirju emiteerida.
“The Estonian economy is currently in a position where the government should be looking to start making savings rather than to borrow to cover additional costs.”
“Eesti majandus on praegu sellises etapis, kus valitsus peaks pigem säästmisega alustama, kui lisakulutuste jaoks juurde laenama.”
In the longer-term, said Mr Hansson, Estonia will need to face up to various problems.
Pikemaajalises ettevaates tuleb Hanssoni sõnul Eestil tegeleda mitme probleemiga.
“In planning our finances, we should remember that the Estonian population is ageing quite quickly, which means that there will be fewer workers and more people needing care.
“Rahaasju planeerides peame arvestama Eesti rahvastiku üsna järsku vananemist, mistõttu töökäsi jääb vähemaks ning toetusevajajaid tuleb juurde.
The subsidies from the European Union will also start to decline as the income level of the state rises.
Lisaks hakkavad riigi sissetulekute taseme kasvades vähenema Euroopa Liidu toetused.
he added.
lisas Hansson.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Capital income was boosted by active use of grants from the European Union Structural Funds, and the surplus on the current and capital account stood at 56 million euros in July.
Euroopa Liidu tõukefondide toetuste aktiivsem kasutamine suurendas kapitalitulu ning jooksev- ja kapitalikonto ülejääk oli juulis 56 miljonit eurot.
The Estonian economy has been a net lender to the rest of the world throughout 2015, so the country as a whole invested more resources abroad than it received from there.
Eesti majandus on olnud kogu 2015. aasta jooksul muu maailma suhtes netolaenuandja: riigi majandussektorid on paigutanud välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasanud.
Against end-2001, economic growth accelerated remarkably in the USA and to a lesser extent also in Europe and Japan
Võrreldes 2001.a lõpuga kiirenes majanduskasv märgatavalt USA-s ning vähemal määral ka Euroopas ja Jaapanis.
However, early optimism about the quick restoration of economic growth has somewhat subsided.
Samas on aastaalguse optimism kasvu kiire taastumise osas mõnevõrra taandunud.
Year-on-year, growth in all major economies, including Estonia's main trade partners, still remained considerably below the average of the recent years.
Aastases võrdluses jäi kasv kõigis suurriikides, sh ka Eesti peamiste kaubapartnerite juures, veel märgatavalt madalamaks viimaste aastate keskmisest.
At the moment, the outlooks of large economic regions (USA, euro area) are somewhat different - while in the euro area the problem still lies in the resumption of growth and slightly higher than expected inflation, then in the USA the main problem was the sustainability of growth.
Praegu on suurte majanduspiirkondade (USA, Euroala) väljavaated mõnevõrra erinevad - kui Euroalal on siiani probleemiks kasvu taastumine ja oodatust mõnevõrra kõrgem inflatsioonitase, siis USA-s on probleemiks kasvu jätkusuutlikkus.
The raising of interest rates has been postponed to the second half of the year in both the USA and the euro area and this is particularly expected in view of the European money market rates.
Põhiliste rahapoliitiliste intresside tõstmine on nii USA-s kui Euroalal lükkunud edasi aasta teise poolde, mida eriti Euroopas eeldavad praegu rahaturu intressid.
Resumption of Economic Growth Is Expected by the Turn of the Year
Majanduskasvu taastumist oodatakse aastavahetuseks
The further consolidation of world economic growth in the second half of the year depends, first of all, on capital investments and private consumption.
Maailma majanduse kasvu edasine kindlustumine aasta teisel poolel sõltub eratarbimisest ja eelkõige kapitaliinvesteeringutest.
Almost all foreign economic forecasts, however, presume the resumption of economic growth in most major economies to the average level of recent years by the end of this year or the beginning of next year.
Pea kõigis välismaistes majandusprognoosides eeldatakse siiski enamike suurriikide majanduskasvu taastumist viimaste aastate keskmisele tasemele tänavuse aasta lõpus või järgmise alguses.
The economic growth of Estonia's major export markets was still low in the first quarter and compared the end of 2001 external demand has not improved for Estonian companies.
Eesti suuremate eksportturgude majanduskasv oli esimeses kvartalis jätkuvalt madal ning välismaine nõudluskeskkond Eesti ettevõtete jaoks pole 2001. aasta lõpuga võrreldes paranenud.
In the majority of European Union countries import is still smaller than it was a year ago.
Enamik Euroopa Liidu riike impordib hetkel jätkuvalt vähem kaupu kui aasta tagasi samal perioodil.
Low Export Failed to Support Economic Growth
Kasin eksport ei toetanud majanduskasvu
Weak external demand affected the export opportunities of Estonian companies more and more at the beginning of the year.
Nõrk välismaine nõudluskeskkond mõjutas aasta alguses järjest enam ka Eesti ettevõtete ekspordivõimalusi.
The slowdown of the growth of export and production volumes was registered in almost all major branches of industry and therefore the volume of Estonia's direct export increased by just 6.8% in the first quarter or 33% less than at the end of last year.
Ekspordi ja tootmismahtude kasvu pidurdumine leidis aset pea kõigis suuremates tööstusharudes, mistõttu Eesti otseekspordi mahud kasvasid jaanuarist märtsini vaid 6,8 protsendi võrra ehk kolmandiku võrra vähem kui eelmise aasta lõpus.
Thus, Estonia's first quarter economic growth (3.6%) reflected the weakest external demand of recent years.
Seega peegeldas Eesti esimese kvartali majanduskasv (3,6 protsenti) viimaste aastate nõrgimat välisnõudluse keskkonda.
As in most international economic forecasts the restoration of faster growth of the world economy is expected only by the turn of the year, Estonian export developments are unlikely to provide any substantial support to our economic growth.
Kuna enamikes rahvusvahelistes majandusprognoosides eeldatakse maailma majanduse kiirema kasvu taastumist alles aastavahetusel, siis tõenäoliselt ei toeta ka Eesti ekspordi arengud lähikuudel märkimisväärselt meie majanduskasvu.
Domestic Demand Remains Strong
Sisenõudlus endiselt tugev
Against the backdrop of the weak growth rate of export earnings, domestic demand is strong.
Nõrga eksporditulude kasvutempo taustal on sisenõudlus tugev.
Although the decrease of international interest rates came to a halt at the turn of the year, instead of an increase it was followed by stabilisation.
Rahvusvahelise intressitaseme langus peatus küll aastavahetusel, kuid tõusu asemel järgnes sellele stabiliseerumine.
Besides low foreign interest rates, borrowing of companies and private individuals in Estonia is encouraged by our own financial sector.
Lisaks madalatele välisintressidele soodustab Eesti ettevõtete ja eraisikute poolset laenuvõtmist meie finantssektor.
Due to the more favourable credit terms the loan rates of the real sector have dropped the lowest level of all times - in April the long-term average loan rate fell below 7% for businesses.
Tänu soodsamatele krediiditingimustele on reaalsektori laenuintressid langenud kõigi aegade madalaimale tasemele - aprillis langes ettevõtete pikaajaline keskmine laenuintress juba alla 7 protsendi taseme.
As a result of all this, domestic demand grew faster than export at the beginning of 2002.
Kõige selle tulemusena kujunes Eesti sisenõudluse kasv tänavuse aasta alguses ekspordiarengutest kiiremaks.
Current Account Deficit the Largest of Four Years
Jooksevkonto puudujääk viimase nelja aasta suurim
The fact that the growth of domestic demand exceeds economic growth points to the deterioration of the external balance of Estonian economy.
Majanduskasvust kiirem sisenõudluse kasv tähendas seda, et Eesti majanduse välistasakaal halveneb.
The trade deficit and the deficit of the current account increased considerably in the first quarter.
Tänavuse aasta esimeses kvartalis toimus märgatav kaubabilansi ja jooksevkonto defitsiidi suurenemine.
The increase of the services' import was a new manifestation of volatility.
Uue volatiilse nähtusena suurenes teenuste import.
The current account deficit of Estonia's preliminary balance of payments for the first quarter of 2002 amounted to 3.5 billion kroons, which is the largest deficit since the beginning of 1998.
Eesti 2002. aasta esimese kvartali esialgse maksebilansi jooksevkonto puudujääk moodustas 3,5 miljardit krooni, mis on suurim puudujääk alates 1998.a algusest.
The ratio of the four-quarter average current account deficit to the gross domestic product has reached 8.1%.
Viimase nelja kvartali keskmisena on jooksevkonto puudujääk sisemajanduse koguprodukti suhtes jõudnud 8,1 protsendini.
However, such a development can last only for a short time and the continuing of the current growth rate of domestic demand presupposes the restoration of export volumes already in the near future.
Selline areng saab kesta aga üksnes lühiajaliselt ning praeguse sisenõudluse kasvutempo jätkumine eeldab ekspordimahtude taastumist juba lähiajal.
Otherwise, the ever-growing reliance on borrowed money will lead to the further deepening of imbalance.
Vastasel juhul toob järjest kasvava laenuraha toel elamine endaga kaasa tasakaalustamatuse edasise süvenemise.
Maintaining of Competitiveness Requires Higher Productivity
Konkurentsivõime säilitamine nõuab tootlikkuse kasvu
In view of weak external demand, the increase of the average wage by 12.3%(1) in the first quarter raises justified questions.
Nõrga välisnõudluse taustal tekitab õigustatult küsimusi keskmise palga kasv esimeses kvartalis, mis küündis 12,3 protsendini.
In the first four months of 2002, the consumer price increase has followed the pattern of the euro area quite well, with the boost of electricity prices added in April.
Aasta esimese nelja kuu jooksul on tarbijahindade kasv järginud üldiselt hästi Euroala inflatsiooni arenguid, aprillis lisandus sellele ka elektrihindade kasv.
The continuing strengthening of domestic demand and growth of wages on the same level as in the first quarter may also mean strengthening of inflationary pressures and pose a danger to the competitiveness of the Estonian economy.
Sisenõudluse jätkuv tugevnemine ja palgakasvu jätkumine esimese kvartali tasemel võib tähendada ka inflatsiooniliste survete tugevnemist ja ohtu Eesti majanduse konkurentsivõimele.
In the near future, external economic environment will favour, through low interest rates, the growth of Estonian domestic demand rather than the growth of the goods export through higher external demand.
Lähimas perspektiivis soosib välismaine majanduskeskkond läbi madalate intressimäärade pigem Eesti sisenõudluse kui kaubaekspordi arengut läbi välisnõudluse kasvu.
Therefore, the role of fiscal policy becomes ever more important in guaranteeing the internal and external balance of the Estonian economy.
Seetõttu muutub järjest olulisemaks eelarvepoliitika roll Eesti majanduse sisemise ja välimise tasakaalu tagamisel.
In the first quarter, the good collection of tax revenue was mostly based on one-time factors, such as indirect taxes resulting from the strong domestic demand and weakening export.
Esimeses kvartalis baseerus eelarve maksutulude hea laekumine suuresti ühekordsetel teguritel - tugevast sisenõudlusest ja nõrgenevast ekspordikasvust tingitud kaudsetel maksudel.
In the second half of the year this tendency is expected to reverse.
Aasta teisel poolel on oodata selle trendi pöördumist.
In view of the deterioration of external balance in the first quarter and the temporary nature of the tax revenue improvements, all the sums received in addition to the planned revenue should be used to strengthen the income structure of the state budget.
Arvestades esimeses kvartalis aset leidnud välistasakaalu halvenemist ja maksude tugeva laekumise ajutist iseloomu, tuleks kõik hetkel planeeritule täiendavalt eelarvesse laekuvad summad kasutada riigieelarve tuludestruktuuri tugevdamiseks.
In case the current tendencies continue, the adoption of additional supplementary budgets should be ruled out.
Praeguste arengute jätkudes tuleks välistada uute täiendavate lisaeelarvete vastuvõtmine.
Estonia's major economic indicators 1995-2001
Eesti olulisemad majandusnäitajad 1995-2001
41.0
41,0
29.0
29,0
12.1
13,7
33.2
33,2
34.9
34,9
40.4
40,4
35.5
35,5
48.7
48,7
The coin is partly coloured in blue, black and white.
Münt on osaliselt toonitud sini-must-valgeks.
Mall Nukke, the designer of the coin, is an Estonian artist and graphic designer.
Võidutöö autor Mall Nukke on Eesti kunstnik ja graafik.
The two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres, which will enter circulation as an ordinary coin with a special design, features a portrait of the great Estonian chess player with his name and some chess pieces.
Paul Keresele pühendatud 2-eurosel mälestusmündil ehk erikujundusega käibemündil on kujutatud Eesti male suurkuju portree koos nime ja malenuppudega.
Riho Luuse, who created it, is a designer who has previously also designed postage stamps.
Võidutöö autor Riho Luuse on disainer, kes on kujundanud ka postmarke.
The coin will circulate throughout the whole euro area, and the design will now be passed for approval to all the euro-area states before it is issued at the start of 2016.
Kogu euroalal käibima hakkava mündi kujundus kooskõlastatakse liikmesriikidega ja 2-eurosed mälestusmündid jõuavad ringlusse 2016. aasta alguses.
There will be 500,000 of the coins issued, of which 5000 will have the highest quality BU finish.
Müntide tiraaž on 500 000, millest 5000 vermitakse kõrgemas ehk BU-kvaliteedis.
No winning design was chosen for the collector coin dedicated to the Estonian athletes and delegation attending the summer Olympic games in Rio de Janeiro as the panel did not consider that any satisfactory designs were submitted.
Rio de Janeiro suveolümpiamängudel osalevatele Eesti sportlastele ja delegatsioonile pühendatud meenemündi kujunduskonkursi võidutööd ei valitud, kuna žürii hinnangul sobivaid kavandeid ei esitatud.
Eesti Pank has now invited three artists, Liis Dvorjanski, Tiit Jürna and Martin Pärna, to produce designs for the coin.
Meenemündi jaoks vajaliku kujunduse leidmiseks teeb Eesti Pank ettepaneku kolmele kunstnikule: Liis Dvorjanskile, Tiit Jürnale ja Martin Pärnale.
Each participant in the competition will be paid 1000 euros.
Konkursil osalejatele maksab Eesti Pank tasu 1000 eurot.
The competition will run until 1 October and the results will be announced by 14 October at the latest.
Kujunduskonkurss kestab 1. oktoobrini ja konkursi tulemused tehakse teatavaks hiljemalt 14. oktoobril.
The collector coins issued by Eesti Pank.
Ülevaade Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta
More details about the design competition
Kujunduskonkursside täpsem info
The designs for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the commemorative coin for the 30th anniversary of the EU flag
Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja EL lipu 30. aastapäevale pühendatud mälestusmündi kavandid
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board of the central bank accepted the proposal from the Governor of Eesti Pank for Madis Müller to continue as a member of the Supervisory Board of the Financial Supervision Authority for the next three years.
Keskpanga nõukogu kinnitas Eesti Panga presidendi ettepanekul asepresident Madis Mülleri jätkamise finantsinspektsiooni nõukogu liikmena järgneval kolmel aastal.
The Executive Board informed the Supervisory Board about the central bank’s updated strategy project.
Eesti Panga juhatus tutvustas nõukogule keskpanga ajakohastatud strateegia projekti.
The board approved the designs for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres.
Eesti Panga nõukogu kinnitas Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja Paule Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduse.
The silver collector coin dedicated to Jaan Poska, with a nominal value of ten euros, was designed by Mall Nukke.
Jaan Poskale pühendatud 10-eurose nimiväärtusega hõbedast meenemündi kujundab Mall Nukke.
The design features a portrait of Jaan Poska and the border of the Estonian state that the delegation led by Poska agreed during the peace negotiations when Estonian became independent.
Kunstnik on mündil kujutanud Jaan Poska portreed ja riigipiiri, milles Poska juhitud Eesti delegatsioon leppis kokku Eesti rahuläbirääkimistel.
Eesti Pank is issuing the coin at the end of January in honour of the 150th anniversary of the birth of the statesman.
Eesti Pank emiteerib selle riigimehe 150. sünniaastapäeva puhul jaanuari lõpus.
The two-euro commemorative coin for Paul Keres was designed by Riho Luuse and has a portrait of Paul Keres in profile, his name and some chess pieces.
Paul Keresele pühendatud 2-eurone mälestusmünt kujundatakse Riho Luuse kavandi järgi: mündil on Kerese portree profiilis, tema nimi ja malenupud.
The design will now be passed for approval to all the euro-area states where the coin will circulate, and then the design will be officially published.
Järgnevalt kooskõlastatakse kogu euroalal käibima hakkava mündi kujundus liikmesriikidega ja pärast seda avaldatakse võidutöö kavand.
The two-euro commemorative coin will enter circulation in early 2016.
2-eurosed mälestusmündid jõuavad ringlusse 2016. aasta alguses.
The coins will enter into circulation at the end of December.
Mündid jõuavad ringlusse detsembri lõpus.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 13 October.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 13. oktoobril.
Corporate income tax was the cause of the large change, as it is calculated separately for large dividends.
Suure muutuse taga on ettevõtte tulumaks, mis on arvestatud erakordselt suurtelt dividendidelt.
External sector statistics treat exceptionally large dividends as a reduction in a company’s equity, and so it is not the size of the dividend that affects the calculation of the current account, but rather the income tax applied to it.
Välissektori statistikas käsitletakse erakordselt suuri dividende äriühingu kapitali vähendamisena: jooksevkonto arvestust ei mõjuta seetõttu mitte dividendide suurus, vaid nendelt arvestatud tulumaks.
In technical terms this meant a reduction in the outflow of direct investment, and this in turn increased the current account surplus.
Tehnilises vaates otseinvesteerimistulude väljavool vähenes, mistõttu jooksevkonto ülejääk omakorda suurenes.
On top of corporate income tax receipts, the current account surplus increased due to a reduction in the outflow of investment income that stemmed from lower profitability for foreign owned companies and an increase in the surplus on the goods and services account.
Lisaks ettevõtte tulumaksu laekumisele panustasid jooksevkonto ülejäägi suurenemisse ka investeerimistulude väljavoolu vähenemine, mis väljendab kasumlikkuse kahanemist väliskapitalile tuginevates ettevõtetes, ning kaupade ja teenuste konto ülejäägi suurenemine.
Unfortunately this increase came not from increased growth in the exporting sector, but from a reduction in imports of goods.
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ei suurenenud paraku mitte eksportiva sektori kasvuvõimekuse paranemise, vaid kaupade sisseveo vähenemise tõttu.
This reflects the low level of investment activity and may prove an obstacle to GDP growth in the near term.
See kajastab väikest investeerimisaktiivsust, mis võib pärssida lähiaja majanduskasvu.
Given a current account surplus, it is to be expected that external assets grew faster than liabilities.
Jooksevkonto ülejäägi puhul on ootuspärane, et välisnõuded kasvavad kiiremini kui kohustused.
This growth continued in the second quarter of this year, and by the end of June the Estonian net international investment position, which shows the gap between assets and liabilities, had dropped to -38% of GDP.
See suundumus jätkus ka selle aasta teises kvartalis: Eesti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon ehk nõuete ja kohuste vahe oli juuni kõpuks kahanenud –38%ni SKP suhtes.
Estonia’s external liabilities have not been so small in net terms in the past 15 years.
Eesti väliskohtused ei ole viimase 15 aasta jooksul netoarvestuses nii väikesed olnud.
Eesti Pank compiles external sector statistics that includes data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves.
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõla arvestust, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvaheliste reservide ülevaadet.
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
a press release covering statistics on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt or foreign financing
statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist