natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raising competitiveness will require the Baltic states to keep their labour cost growth in line with productivity, address the problems of high structural unemployment, focus on exports of knowledge-intensive products and services, and jointly contribute to making infrastructure connections to the EU better and more varied.
Konkurentsivõime kasvatamiseks peavad Balti riigid hoidma tööjõukulude kasvu kooskõlas tootlikkuse arenguga, tegelema suure struktuurse tööpuuduse probleemiga, keskenduma teadmistepõhiste toodete ja teenuste ekspordile ning ühiselt panustama Euroopa Liidu-suunaliste taristuühenduste parandamisse ja mitmekesistamisse.
“We completely share the IMF opinion that it is most important for the economic development of the Baltic states that the three countries increase their competitiveness”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank.
„Jagame täielikult IMFi arvamust, et Balti riikide majandusarengu seisukohalt on kõige olulisem suurendada nende kolme riigi konkurentsivõimet,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
“Estonia will benefit more from the recovery in the European economy if the wage pressure that has increased in recent years does not limit the competitiveness of companies in export markets.
„Eesti saab Euroopa majanduse elavnemisest rohkem kasu juhul, kui viimaste aastate jooksul kasvanud palgasurve ei piira ettevõtete konkurentsivõimet eksporditurgudel.
This makes it important for Estonian labour to match the needs of companies and for labour market measures to ensure this happens”.
Seetõttu on tähtis, et Eesti tööjõud vastaks ettevõtete vajadustele ja et seda tagataks tööturumeetmete abil,“ märkis Hansson.
The IMF highlighted in its report the significance of Estonian fiscal policy in supporting economic development.
IMF tõstis raportis esile Eesti eelarvepoliitika tähtsust edasise majandusarengu tagamisel.
“Eesti Pank also believes it is important that Estonian fiscal policy maintain and strengthen confidence in the local economic environment in the years ahead”, said Mr Hansson.
„Ka Eesti Panga arvates on oluline, et Eesti fiskaalpoliitika hoiaks ja tugevdaks eelseisvatel aastatel siinse majanduskeskkonna usaldusväärsust,“ ütles Ardo Hansson.
The IMF finds that Estonia has taken a great stride forward in creating a more comprehensive and stronger framework for macro-financial supervision.
IMFi hinnangul on Eesti teinud suuri edusamme terviklikuma ja tugevama makrofinantsjärelevalve raamistiku loomise poole.
The report approved by the IMF Executive Board is based on the thorough article IV consultation report on Estonia from March this year, for which IMF representatives spent almost two weeks meeting figures from the public and private sectors in Estonia.
Direktorite nõukogus heaks kiidetud aruanne põhineb käesoleva aasta märtsis Eestis toimunud nn artikkel IV konsultatsioone käsitleval põhjalikul arutelul IMFi esindajatega, kes kohtusid pea kahe nädala vältel esindajatega Eesti avalikust ja erasektorist.
The Board monitors the economic developments in its member countries, issues the IMF’s policy recommendations (Article IV reports), and approves national lending programmes.
Juhatus arutab liikmesriikide majandusarengut ja IMFi poliitilisi soovitusi (artikkel IV raportid) ning kiidab heaks riiklikud laenuprogrammid.
The state of the economy in the euro area and the outlook for the future have improved, but no major increase in inflation is expected even so.
Euroala majanduse olukord ja väljavaated on paranenud, kuid inflatsiooni olulist kiirenemist pole sellegipoolest oodata.
The forecast published at the start of this week by the European Commission puts inflation in the euro area at 0.8% for this year.
Nädala alguses avaldatud Euroopa Komisjoni prognoosi põhjal kujuneb euroala hinnakasvuks sel aastal 0,8%.
However if the current electricity price is compared to the price in December 2012 before the electricity market opened, a rise of 16% in electricity prices for households can be seen.
Elektri praeguse hinna võrdlus turgude avamise eelse ajaga 2012. aasta detsembris näitab, et elektri hinnatase kodutarbijatele on nüüd siiski 16% kõrgem.
In January 2013 there was a rise of 24% in the price of electricity as the electricity market opened, and prices continued to rise rapidly in the following months so that they were 38% up on the previous year in June.
2013. aasta jaanuaris kaasnes elektrituru avanemisega elektri hinna 24%-line tõus Kiire hinnakasv jätkus ka järgnevatel kuudel ning ulatus juunis 38%ni.
The main cause of the sharp rise in prices was that electricity generation capacity in the Baltic states was smaller than electricity consumption.
Järsu hinnatõusu põhjustas eelkõige asjaolu, et elektri tootmisvõimsus oli Balti riikides väiksem kui elektri tarbimine.
This changed in January 2014 thanks to a new electricity cable that made it more possible to import electricity from the Nordic market.
Olukord muutus 2014. aasta jaanuaris tänu uuele elektrikaablile, mis parandas võimalusi importida elektrit Põhjamaade elektriturult.
The result was that the electricity price fell by 4.2% in the first quarter.
Elektri hind langes seetõttu aasta esimeses kvartalis 4,2%.
The price was also pushed down by the warm winter and unusually low electricity consumption.
Hinnalangusele aitasid kaasa ka soe talv ja tavapärasest väiksem elektritarbimine.
Rents have risen rapidly for three years now.
Üüri hinnakasv on olnud kiire juba kolmandat aastat järjest.
They rose much more quickly than prices for sale and purchase transactions for residential properties in 2011–2012, meaning it was more profitable to buy real estate rather than to rent it.
Ajavahemikul 2011–2012 tõusid üüri hinnad eluasemete ostu-müügitehingute hindadest oluliselt kiiremini, mistõttu oli kinnisvara ostmine üürimisest kasulikum.
Growth rates equalised at the start of 2013 and at the end of the year property prices were rising faster than rents.
2013. aasta algul kasvutempod võrdsustusid ning aasta lõpus kasvasid eluaseme hinnad juba üüri hindadest hoogsamalt.
Although prices fell in April for unprocessed food, including fruit and vegetables, they rose by 2.0% for food products as a whole, including tobacco and alcohol.
Kuigi aprillis langes töötlemata toiduainete, sh puu- ja köögiviljade hind, kallinesid toiduained tervikuna (koos tubaka ja alkoholiga) 2,0%.
Food price inflation has accelerated on global markets and prices of coffee and sugar have risen the most.
Maailmaturul on toiduainete hinnatõus kiirenenud ning kõige enam on tõusnud kohvi ja suhkru hind.
The event is open to everyone.
Sündmusele on oodatud kõik huvilised.
The exhibition Eesti Pank 95.
Näitus „Eesti Pank 95.
The exhibition has been put together in cooperation with historian Jaak Valge and Märt Karmo, an expert on the history of the bank.
Näitus valmis koostöös ajaloolase Jaak Valge ja keskpanga ajaloo eksperdi Märt Karmoga.
At the opening, Märt Karmo will introduce the exhibition and speak in Estonian about the early years of the bank.
Avamisel tutvustab näitust ja räägib keskpanga algusaastatest Märt Karmo.
The exhibition will run in the Eesti Pank Museum until the end of the year.
Näitus jääb Eesti Panga muuseumis avatuks aasta lõpuni.
Eesti Post is issuing a first day cover for the 95th anniversary of Eesti Pank, which shows the oldest of the bank's buildings, the building of the former Nobles’ Bank.
Eesti Post annab Eesti Panga 95. aastapäeva puhul välja tervikasja, millel on kujutatud panga hoonetest vanimat – kunagise Aadlipanga hoonet.
The central bank has used the building since 1996 and it has now been restored to its former condition and is open to everyone as the museum of the bank.
Keskpank tegutseb kunagise Aadlipanga hoone ruumides alates 1996. aastast ja praegu on hoone algupäraselt taastatud ning avatud kõigile huvilistele muuseumina.
The first day cover was designed by the artist Indrek Ilves and 1500 copies are being released.
Tervikasja tiraaž on 1500 ja selle kujundas kunstnik Indrek Ilves.
It costs 87 cents, which is the price of a stamp for a letter within Estonia.
Tervikasja hind on 87 senti, mis vastab riigisisesele kirjatariifile.
The cover is available from the Eesti Pank Museum and selected post offices.
Postkaarti on võimalik soetada Eesti Panga muuseumis või valitud postkontorites.
The opening of the exhibition and presentation of the cover are open to everyone.
Näituse avamisele ja postkaardi esitlemisele on oodatud kõik huvilised.
To celebrate its anniversary Eesti Pank will be offering sweet treats to visitors.
Sünnipäeva puhul pakub Eesti Pank külalistele magusa üllatuse.
The Eesti Pank Museum is open on Saturdays at 11-16 and from Tuesdays to Fridays at 12-17.
Eesti Panga muuseum on avatud laupäeval kell 11-16 ning teisipäevast reedeni kell 12-17.
Entrance is free.
Sissepääs on tasuta.
Eesti Pank statistics show that private clients and business entities held a total of 1.8 million bank accounts at the end of 2013, meaning that it is quite common to hold multiple accounts in Estonia.
Eesti Panga statistika kohaselt oli 2013. aasta lõpu seisuga eraisikute ja majandusüksuste peale kokku avatud peaaegu 1,8 miljonit pangakontot, mis tähendab, et Eestis on mitme konto omamine tavapärane.
Around two million bank clients were users of an internet bank in the first quarter of 2014.
Internetipanka kasutas 2014. aasta esimese kvartali seisuga umbes kaks miljonit pangaklienti.
Furthermore it is estimated that mobile apps for banking have been downloaded and installed over a quarter of a million times.
Lisaks sellele on pankade mobiilirakendusi alla laetud ja nutitelefonidesse installeeritud hinnanguliselt üle veerand miljoni korra.
The simple and convenient access to the internet and mobile payment applications means that payment services are accessible everywhere in Estonia and 99.6% of the payments made through banks in Estonia are initiated electronically.
Tänu interneti- ja mobiilipanga rakenduste lihtsale ja mugavale ligipääsetavusele on ka makseteenused kõikjal Eestis kättesaadavad ning pankade vahendusel tehtavatest maksetest algatatakse Eestis 99,6% elektroonselt.
Payment services and cash are available in 82% of Estonian districts1 through bank branch offices, bank buses, the post office bank or ATMs.
Nii makseteenused kui ka sularaha on kättesaadavad enamikus Eesti valdades (82% kõigist valdadest1) pangakontori, pangabussi, postipanga või pangaautomaadi vahendusel.
Bank cards can be used for payment in around 20,000 points of sale and cash can be withdrawn from 821 ATMs, 112 of which also allow cash to be deposited.
Pangakaardiga on võimalik üle Eesti maksta umbes 20 000 müügikohas ning sularaha on võimalik välja võtta 821 pangaautomaadist (sissemaksefunktsiooniga on sealhulgas 112 pangaautomaati).
At the end of 2013 there were 140 bank branch offices in Estonia, 96% of them in towns.
Pangakontoreid oli Eestis 2013. aasta lõpu seisuga 140, millest 96% asus linnades.
Although there are now 35% fewer branch offices than there were in 2009, and some of them have become cashless, the banks have replaced them with other solutions.
Kuigi pangakontoreid on võrreldes 2009. aastaga 35% vähem ja osa neist on muudetud sularahavabaks, on pangad asendanud need muude lahendustega.
Fees for payment services have not changed much in Estonia in the past few years.
Makseteenuste tasud ei ole Eestis viimaste aastate jooksul palju muutunud.
The banks are promoting offers and discounts for client segments, which has brought down the cost of many bank services and payment services.
Pangad pakuvad aktiivselt ka eri kliendisegmentidele pakkumisi ja soodustusi, mis on teinud paljud panga- ja makseteenused soodsamaks.
In most electronic channels young clients, including students, and pensioners can enjoy free intra-bank payments at the least.
Enamikus elektroonilistes kanalites pakutakse nii noortele kui ka pensionäridele vähemalt pangasiseseid makseid tasuta.
The European Union wants to make it easier to open a bank account in another country and in future Estonian residents will be able to compare their bank fees with fees from all across Europe2.
Euroopa Liidus soovitakse lihtsustada pangakonto avamist teises riigis ja tulevikus on võimalik ka kõigil eestimaalastel võrrelda üle Euroopa teiste pankade makseteenuste tasusid2.
The prices of payment services in banks operating in Estonia can already be compared on the website minuraha.ee.
Eestis tegutsevate pankade makseteenuste hindu saab praegu võrrelda minuraha.ee veebilehel.
The prices of payment services in other countries can be found from the price lists of the banks concerned.
Teiste riikide makseteenuste hindu tuleb aga uurida pankade hinnakirjadest.
Research by Eesti Pank into the price lists of banks in Finland, Latvia and Sweden shows that the prices of payment services of Estonian banks are competitive against those of banks in other countries (the price comparison does not consider discounts or prices for packages of services).
Lähinaabrite Soome, Läti ja Rootsi pankade hinnakirjade kohta tehtud Eesti Panga uuringu järgi on Eestis pankade makseteenuste hinnad teiste riikide pankadega konkurentsivõimelised (hinnavõrdluses ei ole arvestatud soodustuste ega pakettide hindadega).
If price comparison becomes simpler across Europe in future, the biggest winners will be bank clients, who will have wider choice and more attractive offers as competition between the banks becomes tighter.
Kui hindade võrdlemine muutub tulevikus üle Euroopa lihtsamaks, siis võidavad sellest eelkõige pangakliendid, kelle jaoks tekib rohkem valikuid ja suureneb atraktiivsete pakkumiste arv (pankadevaheline konkurents tiheneb).
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Eurosystem  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: press [at] eestipank.ee
Presentation by Governor Ardo Hansson at an international conference “Convergence Dynamic in the EU after the Economic Crisis” organised by the central bank of Lithuania
Eesti Panga president Ardo Hansson esines 25. apriilil euroala majanduskasvu erinevustest tulenevate riskide ja struktuursete reformide teemal Leedu keskpanga korraldatava rahvusvahelise konverentsi “Convergence Dynamic in the EU after the Economic Crisis” paneelis.
Although borrowing for housing has grown as the market has recovered, the growth in loan portfolio has remained relatively low due to repayments of earlier loans.
Kuigi eluasemelaenuportfell on koos turu elavnemisega suurenenud, on varasemate laenude tagasimaksete tõttu jäänud kasv siiski suhteliselt väikeseks.
At the end of March the housing loan portfolio was 1.5% larger than a year earlier at 5.9 billion euros.
Märtsi lõpus oli eluasemelaenuportfell aastataguse ajaga võrreldes 1,5% suurem ning moodustas 5,9 miljardit eurot.
In the first quarter, companies took out 1% more loans than a year earlier.
Ettevõtted võtsid esimeses kvartalis uusi laene 1% rohkem kui aasta tagasi.
Companies in transport and trade borrowed less in the first quarter than a year earlier.
Veonduse ja kaubanduse tegevusala ettevõtete esimese kvartali laenukäive oli aga mullusest väiksem.
Although the loan and lease portfolio has grown in volume in some sectors through long-term investment loans, the total stock of loans and leases has not changed in the past six months and has remained at 7.6 billion euros.
Ehkki laenu- ja liisinguportfelli maht on mõnes sektoris pikaajaliste investeerimislaenude toel suurenenud, ei ole ettevõtete laenude ja liisingute kogumaht viimase 6 kuu jooksul muutunud, püsides 7,6 miljardi euro tasemel.
Annual growth in the portfolio of Estonian household and corporate loans and leases slowed to 0.6% as the volume of corporate loans grew only a little.
Eesti majapidamiste ja ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli aastakasv aeglustus ettevõtete laenumahu väiksema kasvu tõttu 0,6%le.
The total stock of loans and leases increased in March by 26 million euros to 14.9 billion euros.
Laenude ja liisingute kogumaht kasvas märtsi jooksul 26 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
Interest rates on loans remained the same in March as in the previous month.
Laenuintressimäärad jäid märtsis eelneva kuu tasemele.
The average interest rate for housing loans granted in March was 2.6%, and that for long-term corporate loans was 3.2%.
Märtsis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli vastavalt 2,6% ja 3,2%.
The stability of margins and EURIBOR has meant that interest rates have stayed at around the same level for more than a year.
Tänu stabiilsele marginaalile ja EURIBORile on intressimäärad püsinud sarnasel tasemel rohkem kui aasta.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio remained at 1.9% in March.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis jäi märtsis 1,9% tasemele.
The slowdown in economic growth in Estonia in 2013 has not resulted in an increase in problem loans.
Eesti majanduskasvu aeglustumine 2013. aastal ei ole toonud kaasa probleemsete laenude suurenemist.
The fall in overdue loans has slowed however, as the total value of such loans has remained unchanged at 250 million euros since November 2013.
Viivislaenude mahu vähenemine on siiski pidurdunud: nende maht on püsinud alates 2013. aasta novembrist üsna muutumatuna 250 miljoni euro juures.
Growth in household deposits has remained rapid thanks to rising incomes.
Majapidamiste hoiuste kasv on tänu sissetulekute suurenemisele püsinud tempokas.
Banks earned 79 million euros in net profit in the first quarter.
Pangad teenisid esimeses kvartalis 79 miljonit eurot puhaskasumit.
Net profit was 2% smaller than a year ago and return on assets was down from 1.7% to 1.6%.
Võrreldes aastataguse ajaga oli puhaskasum 2% väiksem ning varade tootlus alanes 1,7%lt 1,6%le.
Profitability mainly fell because income from the trading portfolio was smaller and changes in the market value of financial assets created losses.
Kasumlikkus kahanes peamiselt kauplemisportfellilt saadud väiksema tulu ning finantsvarade turuväärtuse muutusest tekkinud kahjumi tõttu.
Net interest income, which is the main component of bank profits, increased by around 8% during the year, principally because funding costs were low.
Pankade kasumi peamine komponent – puhas intressitulu – suurenes aastaga ligi 8% eelkõige madala ressursihinna tõttu.
Profitability was further boosted as some earlier write-downs were recorded as profit, supplying 7% of the net profit for the quarter.
Kasumlikkust toetas ka see, et varasemad laenuallahindlused võeti taas tuluna arvele, mis moodustas 7% kvartali puhaskasumist.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 6680 959, +372 5097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Before the Single Supervisory Mechanism for banks starts operating at the European Central Bank, comprehensive assessments of assets are being carried out for the biggest banks in the euro area.
Enne Euroopa Keskpanga juures ühtse pangandusjärelevalve sisseseadmist viiakse euroalal läbi suuremate pankade varade põhjalik hindamine.
This should encourage the return of investor confidence in the banks of the euro area and promote the lending needed for economies to recover.
See loob eelduse, et taastuks investorite usaldus euroala pankade suhtes ning majanduse elavdamiseks vajalik laenutegevus.
One danger is that the events in Ukraine have increased the geopolitical risks, and how this affects the Estonian economy and financial stability will depend on how the risks are realised.
Uueks ohuks on Ukraina sündmuste tõttu suurenenud geopoliitilised riskid, mille mõju Eesti majandusele ja finantsstabiilsusele sõltub riski realiseerumise viisist.
The direct exposures of the Estonian financial sector in Ukraine and Russia are small and so the immediate systemic risk is limited.
Eesti finantssektori otsene seos Ukraina ja Venemaaga on siiski väike ning vahetu süsteemne risk on seega piiratud.
Estonian economic growth in 2013 was driven by strengthened domestic demand, which draws on growth in household consumption.
Eesti majanduskasv tugines 2013. aastal majapidamiste tarbimise kasvul põhinevale sisenõudlusele.
This was facilitated by a fall in unemployment and stronger real income growth.
Seda toetas tööpuuduse vähenemine ning sissetulekute kiire kasv.
As economic growth picks up in Europe, the contribution of the exporting sector is expected to increase.
Euroopa majanduskasvu tugevnedes on oodata eksportiva sektori panuse suurenemist.
Investments are not restricted by corporate finances or bank lending policies, so faster growth in Estonia depends on confidence and a recovery in external demand.
Ettevõtete rahalised vahendid ega pankade laenupoliitika ei piira investeeringute rahastamist, mistõttu oleneb Eesti majanduskasvu kiirenemine kindlustunde ja välisnõudluse taastumisest.
If Estonia is to benefit from the recovery in the European economy though, it is important that the increasing wage pressure of recent years does not limit the competitiveness of companies in export markets.
Euroopa majanduse elavnemisest kasu saamiseks on oluline, et viimaste aastate jooksul kasvanud palgasurve ei piiraks ettevõtete konkurentsivõimet eksporditurgudel.
Any deterioration in the external environment risks damaging the outlook for economic growth in Estonia and worsening the loan quality of banks.
Väliskeskkonna võimalik halvenemine on risk, mis kärbiks Eesti majanduskasvu väljavaadet ning halvendaks pankade laenukvaliteeti.
On top of the risks stemming from the recovery of growth in the euro area, political uncertainty has increased following the events in Ukraine, and with it uncertainty about economic developments in trading partners.
Lisaks euroala majanduskasvu taastumise riskidele on Ukraina sündmuste tõttu suurenenud poliitiline ebakindlus ning seetõttu ka määramatus kaubanduspartnerite majandusarengu suhtes.
This uncertainty about the future can have an immediate cross-border effect, and it can also worsen the outlook for economic growth as investment projects may be put on hold and consumption may be limited.
Ebakindlus tuleviku pärast võib lisaks vahetule piiriülesele mõjule kahandada majanduskasvu väljavaadet, kuna investeerimisprojektid võidakse ootele panna ja tarbimist piirata.
If the Estonian economy were to be subjected to a shock like the 1998 Russian crisis or the 2008 global financial crisis, it would lead to an increase in problem loans.
Juhul kui Eesti majandust tabaks 1998. aasta Vene kriisi või 2008. aasta üleilmse finantskriisi taoline šokk, siis tooks see kaasa probleemsete laenude suurenemise.
The financial buffers of households and companies mean that the impact of this would now be much smaller.
Tänu majapidamiste ja ettevõtete kasvanud finantspuhvritele oleks selle mõju siiski palju väiksem.
Furthermore, the capital buffers of the banks are significantly larger and Eesti Pank is planning to impose a 2% systemic risk buffer so that such risks can better be managed.
Lisaks sellele on pankade kapitalipuhvrid praegu märksa suuremad ning selliste riskidega paremaks toimetulekuks plaanib Eesti Pank kehtestada 2% süsteemse riski kapitalipuhvri.
There remains the danger that the risk assessment for the Nordic economies and banks could worsen, which would increase the funding and liquidity risks of the parent banking groups.
Endiselt on oht, et riskihinnangud Põhjamaade majanduse ja pankade suhtes võivad halveneda, mis suurendab emapangagruppide rahastamis- ja likviidsusriske.
Nordic bank groups have over 90% of the Estonian banking market, and Swedish banks have around 80%.
Põhjamaade pangagrupid moodustavad Eesti pangandusturust üle 90% ja Rootsi pangagrupid ligi 80%.