natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Credit card payments were made on average 235 thousand times a month for a total value of 15 million euros.
Krediitkaardiga maksti keskmiselt 235 tuhat korda kuus kogukäibega 15 miljonit eurot.
Only one tenth of these payments were within Estonia.
Eesti-siseseid makseid oli nendest vaid kümnendik.
The average credit card payment was 64 euros.
Krediitkaardimakse keskmine suurus oli 64 eurot.
Three methods are used for paying for internet purchases: card payments, internet bank payments through a bank link service, and wallet solutions like PayPal.
Internetiostude eest tasutakse tavaliselt kolmel viisil: kaardimaksena, internetipangas pangalingi teenust kasutades või rahakott-lahenduse (nt PayPal) abil.
Paying for purchases made over the internet within Estonia is convenient and safe.
Eestis on mugavad ja turvalised võimalused siseriiklike internetiostude eest tasumiseks.
It is possible to use a bank link service so that the purchase can be made within the internet bank of the purchaser's own bank, or else a credit card can be used.
Kasutada saab eri pankade pangalingi teenust, et algatada makse otse oma kodupanga internetipanga keskkonnas või kasutada krediitkaarti.
When MasterCard or VISA cards are used for internet payments, an additional password is required to ensure security.
Turvalisuse tagamiseks küsitakse nii MasterCardi kui ka VISA kaardiga internetiostu eest maksmisel täiendavat salasõna.
The payment options for cross-border payments are more limited and the most popular is card payments, though various wallet-solutions are also used.
Piiriülese internetikaubanduse puhul on makseviisid piiratumad – levinuim võimalus on kaardimakse, aga kasutatakse ka erinevaid rahakott-lahendusi.
These are provided by various payment institutions and e-money organisations and allow consumers to pay for internet purchases more flexibly.
Viimaseid pakuvad erinevad makseasutused ja e-rahaasutused, võimaldades tarbijal internetiostude eest paindlikumalt tasuda.
Consumers using payment solutions offered by companies that are not under supervision do so at their own risk.
Kui tarbija kasutab makselahendusi, mida pakuvad järelevalve all mitteolevad ettevõtted, võtab ta võimalikud riskid enda kanda.
Research by the European Commission shows that only rarely do internet purchasers have problems with criminal misuse of personal data, bank card data or internet bank passwords.
Euroopa Komisjoni uuringu kohaselt on vaid harvadel juhtudel internetikaubanduse kasutajate probleemiks isikuandmete, pangakaardi andmete või internetipanga paroolide kuritarvitamine.
The main worries of internet purchasers are more the difficulty of returning goods and getting reimbursed, problems with the delivery of goods, and inaccurate descriptions of goods on websites.
Internetist ostjate peamised murekohad on pigem kauba ja raha tagastamise keerukus, kauba kohaletoimetamise probleemid ja veebilehel kirjeldatud kauba mittevastavus tegelikkusele.
The research also showed that awareness among consumers of the rights of internet purchasers is low.
Lisaks näitas uuring, et inimeste teadlikkus oma õigustest internetist ostmisel on väike.
Recommendations from the European Central Bank to payment service providers should be implemented by February 2015, increasing the security of internet payments around Europe and increasing consumer understanding.
Alates 2015. aasta veebruarist peaksid olema rakendatud Euroopa Keskpanga soovitused makseteenuste pakkujatele, mille eesmärk on suurendada internetimaksete turvalisust Euroopas ja tõsta tarbijate teadlikkust.
The new recommendations will also affect companies selling goods and services over the internet through payment service providers like banks, payment institutions and e-money institutions.
Makseteenuste pakkujate (pangad, makseasutused ja e-raha asutused) kaudu avaldavad nõuded mõju ka internetis tooteid või teenuseid müüvatele ettevõtetele.
Data from Statistics Estonia show that one in five Estonian residents used the internet for purchases in 2012.
Statistikaameti andmetel kasutas 2012. aastal internetikaubandust ligi viiendik Eesti elanikest.
The number of purchasers using the internet in Estonia grew by 11% or 24 thousand during 2012.
2012. aasta jooksul suurenes Eestis internetist ostjate arv 11% võrra: lisandus 24 tuhat internetikaubanduse kasutajat.
Information on buying goods and services over the internet can be found on the website of the Consumer Protection Board, which also gives a list of e-shops that do not meet all the legal requirements.
Internetist kaupade ja teenuste ostmise kohta leiab kasulikke materjale tarbijakaitseameti kodulehelt, kus on ühtlasi olemas nende e-poodide nimekiri, kes ei täida seadusest tulenevaid nõudeid.
* Eesti Pank has been collecting and publishing statistics on internet purchases made through banks since May 2012.
* Eesti Pank kogub ja avaldab statistikat pankade kaudu tehtavate internetiostude kohta alates maist 2012.
The main threat to Estonian financial stability remains the fragmentation of the euro area debt markets, which could hinder growth across all of the European Union.
Peamine oht Eesti finantsstabiilsusele on endiselt euroala võlaturgude killustatus, mis võib pärssida majanduskasvu terves Euroopa Liidus.
The markets partly recovered their confidence at the end of last year, but this could disappear rapidly if not all member states contribute sufficiently to implementing the European Union reforms or if they do not improve their own national fiscal position.
Turgude eelmise aasta lõpus osaliselt taastunud usaldus võib taas kiiresti väheneda, kui kõik liikmesriigid ei panusta piisavalt Euroopa Liidus reformide jõustamisse ega paranda oma riigirahanduse olukorda.
For any potential banking crisis to be resolved quickly and effectively, it is necessary for public finances to be in good condition.
Heas seisukorras olev riigirahandus on oluline eeldus võimaliku panganduskriisi kiireks ja efektiivseks lahendamiseks.
The financial environment is also weakened by the delay to the recovery of growth in the euro area, as the worsening ability of borrowers to repay loans is increasing the loan losses of European banks and may erode their capitalisation.
Finantskeskkonda nõrgestab ka kasvu taastumise viibimine euroalal, kuna halvenev laenumaksevõime suurendab Euroopa pankade laenukahjumeid ja võib ohustada nende kapitaliseeritust.
The assessments by banks of the quality of their own assets should be conservative and transparent for uncertainty to be reduced and the economy to be stably financed in the euro area.
Ebakindluse vähendamiseks ja majanduse stabiilseks rahastamiseks euroalal peavad pankade hinnangud oma varade kvaliteedile olema konservatiivsed ja läbipaistvad.
Problem loans should be written down rather more than less, because this helps confidence to recover.
Probleemlaenude allahindlusi tuleks teha pigem rohkem, sest selline käitumine aitab taastada usaldust.
The parent banks of banks operating in Estonia have borrowed funds on better terms than other big banks in Europe.
Eestis tegutsevate pankade emapangad on saanud laenuvahendeid Euroopa teiste suurte pankadega võrreldes suhteliselt soodsamatel tingimustel.
However, it should be noted that the financing model of Swedish banks continues to be based in large part on short-term funding from the financial markets.
Samas tuleb aga silmas pidada, et Rootsi pankade rahastamismudel põhineb jätkuvalt väga suures osas finantsturgudelt kaasataval lühiajalisel ressursil.
The Swedish central bank and financial supervision authority have placed new liquidity requirements on the biggest banks from the start of this year in order to strengthen financial stability and maintain the confidence of the markets.
Finantsstabiilsuse tugevdamiseks ja turgude usalduse hoidmiseks on Rootsi keskpank ja finantsjärelevalve nõudnud suurematelt pankadelt uute likviidsusnõuete järgimist alates selle aasta algusest.
Eesti Pank considers this to be quite appropriate given the indebtedness of the private sector, real estate market risks and the relatively large and concentrated banking sector in Sweden.
Eesti Panga arvates on see asjakohane, arvestades Rootsi erasektori võlakoormuse ja kinnisvaraturuga seotud riske ning riigi majanduse suhtes suurt ja kontsentreeritud pangandussektorit.
Despite the poor state of the external economy, Estonian growth accelerated in the second half of 2012 with support from private consumption and investment.
Hoolimata väliskeskkonna kesisest olukorrast kiirenes Eesti majanduskasv 2012. aasta teisel poolel nii eratarbimise kui ka investeeringute toel.
The increased confidence of households meant that private consumption grew faster than wage income and savings decreased to some extent.
Tänu majapidamiste kindlustunde paranemisele ületas eratarbimise kasv palgatulu oma ning säästmine mõnevõrra vähenes.
Low interest rates and the income from the sale of emission quotas continued to support investment activity.
Madalad intressimäärad ning heitmekvoodi müügist saadud tulu toetasid jätkuvalt investeerimistegevust.
Although the confidence indicators of Estonia's trading partners show that their expectations for the external environment have improved, a recovery in external demand is not yet evident.
Kuigi kaubanduspartnerite kindlustundeindikaatorid näitavad, et nende ootused väliskeskkonnale on paranenud, välisnõudluse taastumine viibib.
The outlook for Estonian growth depends to a large extent on exports, as economic growth based solely on domestic demand is not sustainable.
Eesti majanduskasvu edasine väljavaade sõltub suurel määral ekspordist, sest ainult sisenõudlusel põhinev majanduskasv pole pikemaajaliselt jätkusuutlik.
The short-term risks to financial stability arising from the Estonian economy remain small.
Eesti majanduskeskkonnast lähtuvad lühiajalised riskid finantsstabiilsusele on endiselt väiksed.
Although the loan portfolio started to increase again last year and the real estate market picked up, it is too early to speak of excessive loan growth.
Ehkki laenuportfell hakkas eelmisel aastal taas suurenema ning kinnisvaraturg elavnes, on liigsest laenukasvust ennatlik rääkida.
Against the output growth of recent years, loan demand has been moderate.
Viimaste aastate majanduskasvu taustal on laenunõudlus olnud mõõdukas.
However, the volatility of the external environment needs to be taken into account when new financial obligations are taken, as it may affect the ability to service debt.
Samas tuleks uute finantskohustuste võtmisel arvestada väliskeskkonna heitlikkusega, mis võib hakata ohustama laenuteenindamise võimet.
Most loans in Estonia are taken with a floating interest rate, so borrowers need to bear in mind that interest rates have been very low for a relatively long time, but at some point they will start to rise.
Enamus laene Eestis on võetud ujuva intressimääraga ning seega peavad laenuvõtjad arvestama, et suhteliselt pikka aega väga madalal tasemel püsinud intressimäärad hakkavad ühel hetkel tõusma.
To cope with that happening, the borrowers need to be able to adjust their spending levels.
Sellega toime tulekuks peab neil olema võimalik korrigeerida oma kulutuste taset.
Having sufficient financial buffers helps to reduce the risks to loan repayment ability.
Piisavate finantspuhvrite olemasolu aitab riske laenumaksevõimele vähendada.
The low interest rates have reduced the profitability of banks, adding pressure on them to increase their lending margins.
Madalate intressimäärade tõttu on pankade kasumlikkus väiksem, mistõttu valitseb surve tõsta laenumarginaale.
The larger banks have so far avoided widening their revenue base with riskier loan projects or other high-yield investments.
Suuremad pangad on seni vältinud tulubaasi kasvatamist riskantsemate laenuprojektide või muude kõrge tulususega investeeringute abil.
If the lending margin remains high for too long, it could start to hinder the financing of viable projects that support the long-term development of the economy.
Kui laenumarginaal jääb kõrgeks liiga kauaks ajaks, võib see hakata takistama elujõuliste ja majanduse pikaajalist arengut toetavate projektide rahastamist.
During the month the loan and lease portfolio of Estonian companies and households grew by 66 million euros to 14.8 billion euros.
Kuu jooksul kasvas ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfell 66 miljoni euro võrra 14,8 miljardi euroni.
Companies took out 16% more new loans and leases in March than in the same period last year.
Ettevõtted võtsid märtsis uusi laene ja liisinguid 16% rohkem kui mullu samal ajal.
Almost half, or a total of 96 million euros, of the long-term loans that have been issued have been to the real estate, construction and manufacturing sectors to finance large individual transactions.
Ligi pool väljastatud pikaajalistest laenuvahenditest ehk 96 miljonit eurot suundus kinnisvara, ehituse ja töötleva tööstuse sektoritesse üksikute suurte tehingute rahastamiseks.
Activity in the housing loan market continued at a similar rate to that of the previous months.
Eluasemelaenuturg oli sama aktiivne kui eelnevatel kuudelgi.
In March, 22% more housing loans were taken out than a year earlier.
Eluasemelaene võeti märtsis 22% rohkem kui aasta tagasi.
Despite this, the annual growth rate of the housing loan portfolio still did not turn positive.
Sellegipoolest ei pöördunud eluasemelaenuportfelli aastakasv veel positiivseks.
Loan interest rates in March were at a similar level to those of the start of the year.
Laenuintressimäärad püsisid märtsis tasemel, mis oli võrreldav aasta algusega.
The average interest rate for housing loans granted in March was 2.6%, and the average rate for long-term corporate loans was 3%.
Märtsis välja antud eluasemelaenude keskmine intressimäär oli 2,6% ja ettevõtete pikaajaliste laenude oma 3%.
The improvement in the quality of the loan portfolio continued as expected.
Laenuportfelli kvaliteedi paranemine on jätkunud, nagu oli oodata.
The volume of loans overdue by more than 60 days fell in March by 25 million euros, and their share in the portfolio fell to 3.1%.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht alanes märtsis 25 miljoni euro võrra ning nende osakaal laenuportfellis vähenes 3,1%ni.
The volume of problem loans fell for both firms and households.
Nii ettevõtete kui ka majapidamiste probleemlaenude maht vähenes.
The deposits of Estonian companies and households grew at an annual rate of 8% in March.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu aastakasv kiirenes märtsis 8%ni.
The volume of deposits of the domestic real sector increased on the back of corporate resources to 8.6 billion euros, with 31 million euros added to deposits in March.
Ettevõtetele kuuluvate vahendite toel suurenes kodumaise reaalsektori hoiuste maht 8,6 miljardi euroni, märtsikuu jooksul lisandus hoiuseid 31 miljoni euro võrra.
Banks earned around 81 million euros in net profit in the first quarter of 2013.
Pangad teenisid 2013. aasta esimeses kvartalis ligi 81 miljonit eurot puhaskasumit.
The net profit of the banks was 22% lower than in the first quarter of 2012.
Võrreldes 2012. aasta esimese kvartaliga oli pankade puhaskasum 22% väiksem.
The main reason for the fall in profits was the drop of 16% in net interest income caused by the low level of base interest rates.
Peamiselt vähenes kasum baasintressimäärade madala taseme tulemusena 16% võrra kahanenud puhasintressitulu tõttu.
In addition, the impairment reserves set up earlier to cover loan losses were reduced by less than a year ago.
Lisaks vähendati varasemalt laenukahjumite katteks loodud allahindluste reservi vähem kui aasta tagasi.
Net profitability in relation to assets fell from 2.2% a year ago to 1.7%
Varade suhtes arvutatud puhaskasumlikkus alanes aastataguselt 2,2% tasemelt 1,7%ni.
The choice of designs for the collector coins will be confirmed by the Supervisory Board of Eesti Pank and then the winning designs will be published on the Eesti Pank website.
Meenemüntide kujundused kinnitab Eesti Panga nõukogu ning seejärel avaldatakse võidutöö kavandid Eesti Panga kodulehel.
Eesti Pank plans to issue the coin dedicated to the music of Raimond Valgre in October 2013 and the coin for the Sochi Winter Olympics at the start of 2014.
Raimond Valgre muusikale pühendatud meenemündi kavandab Eesti Pank emiteerida 2013. aasta oktoobris ja Sotši taliolümpiamängudele pühendatud meenemündi 2014. aasta alguses.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email:press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
At the start of the year equity was still growing faster than debt, but in the final quarter of the year this trend was inverted by major growth in debt.
Kui aasta alguses ületas omakapitali kasv veel võlakohustuste kasvu, siis eelmise aasta viimases kvartalis see trend suurema laenukasvu tõttu peatus.
Firms continued to borrow from abroad in 2012.
Ettevõtted jätkasid ka 2012. aastal aktiivselt laenamist välismaalt.
The volume of loans taken from abroad and debt issued there grew by 16% during the year and made up 35.6% of total corporate debt by the end of the year.
Välismaalt võetud laenude ja seal emiteeritud võlakirjade maht kasvas aastaga kokku 16% ja moodustas aasta lõpuks 35,6% ettevõtete kõigist võlakohustustest.
A major contribution to the growth of corporate debt in the fourth quarter came from very large one-off transactions in the transport sector.
Aasta viimases kvartalis panustasid ettevõtete võlakohustuste kasvu väga suures ulatuses ühekordsed suured tehingud transpordisektoris.
Household borrowing behaviour continues to be cautious.
Majapidamiste laenukäitumine on endiselt ettevaatlik.
The volume of household loans has remained essentially unchanged for the past three quarters.
Majapidamiste laenukohustuste maht on püsinud viimased kolm kvartalit üsnagi muutumatu.
The total household indebtedness measured as the ratio of debt to GDP fell to 44% by the end of 2012.
Majapidamiste võlakoormus ehk võla mahu suhe SKPsse alanes 2012. aasta lõpuks 44%ni.
This means that the indebtedness has fallen by 15 percentage points from its peak three years ago and has returned to its level of 2007.
Võrreldes kolme aasta taguse tipptasemega on võlakoormus vähenenud 15 protsendipunkti võrra, jõudes 2007. aasta alguse tasemele.
The Estonian economy as a whole was a net lender to the rest of the world in the fourth quarter and in the year as a whole.
Eesti majandus tervikuna oli nii neljandas kvartalis kui ka aasta kokkuvõttes välismaailma suhtes netolaenuandja.
This was principally due to the cautious financial behaviour of households and the relatively good profitability of firms.
See tulenes eelkõige majapidamiste ettevaatlikust finantskäitumisest ja ettevõtete suhteliselt heast kasumlikkusest.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The IMF meeting will mainly focus on the outlook and risks for the global economy and financial markets and on the next steps for economic policy.
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel keskendutakse peamiselt maailmamajanduse ja finantsturgude väljavaadetele ja riskidele, samuti edasistele majanduspoliitilistele sammudele.
As Estonia's experience of the crisis showed, the rapid implementation of reforms can be complicated and politically fraught, but immediate action can equally help to prevent exhaustion with the constant whirl of changes and to reduce the economic costs of long-term insecurity.
Nagu kinnitab Eesti kriisiaegne kogemus, võib reformide kiire elluviimine küll olla keeruline ja poliitiliselt raske, kuid teisalt aitab viivitamatu tegutsemine vältida väsimuse tekkimist pidevate muutuste keerises ning vähendada pikemaajalise ebakindlusega kaasnevaid majanduslikke kulusid.
Estonia will be represented at the spring meeting by the Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller, and the Deputy Secretary General of the Ministry of Finance Martin Põder, together with experts from Eesti Pank and the ministry.
Eestit esindavad kevadkoosolekul Eesti Panga asepresident Madis Müller, rahandusministeeriumi asekantsler Martin Põder ning eksperdid keskpangast ja rahandusministeeriumist.
They will meet with Alexander Hoffmaister, head of the IMF mission to Estonia, Reza Moghadam, Director of the European Department, and representatives of the US Treasury Department and the World Bank.
Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad kohtuvad visiidi raames IMFi Eesti missioonijuhi Alexander Hoffmaisteriga, Euroopa osakonna juhi Reza Moghadamiga, USA rahandusministeeriumi ja Maailmapanga esindajatega.
The meetings will discuss the world, European and Estonian economies and how economic growth, financial stability and fiscal sustainability can be supported.
Kohtumistel arutatakse nii maailma kui ka euroala ja Eesti majandusolukorda ning võimalusi toetada majanduskasvu, finantsstabiilsuse ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamist.
The meetings of the IMF and the World Bank are held twice a year and bring together high-level delegations from all the countries of the world to discuss key economic questions and coordinate economic policy.
Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga koosolekud on kord poolaastas toimuvad tippkohtumised, kus saavad kokku kõrgetasemelised delegatsioonid kõikidest maailma riikidest, et arutada olulisi majandusküsimusi ning koordineerida majanduspoliitikat.
For the schedule of the spring meetings, see the IMF website: http://www.imf.org/external/spring/2013/
Kevadkoosoleku täpsem kava on IMFi kodulehel: http://www.imf.org/external/spring/2013/
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
The net income for 2012 was reduced by general risk provisions of 11.5 million euros, made for the first time to cover risks.
Eesti Panga 2012. aasta puhastulu vähendas seejuures esmakordselt riskide katmiseks tehtud üldine riskieraldis 11,5 miljoni euro väärtuses.
Risk provisions are the first line of defence against losses on top of the reserves already held at the central bank.
Riskieraldis on esmane kaitse kahjude vastu, lisaks juba olemasolevatele keskpanga reservidele.
“Euro area central banks, including Eesti Pank, have together taken large but considered risks during the resolution of the crisis.
„Euroala keskpangad, sealhulgas Eesti Pank, on kriisi lahendamise käigus ühiselt võtnud läbikaalutud, kuid siiski suuri riske.
It is sensible to hedge the increased risks by putting some of our earned income aside as a provision”, said the Governor of Eesti Pank Ardo Hansson.
Kasvanud riskide maandamiseks on mõistlik osa teenitud tulust eraldisena kohe kõrvale panna,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Eesti Pank started investing in shares in May 2012 in order to diversify risks, and by the end of the year the share portfolio had grown to 15 million euros.
Investeerimistegevuse raames alustas Eesti Pank mullu mais riskide hajutamiseks aktsiatesse investeerimist, aasta lõpuks oli aktsiaportfelli suurus kasvanud umbes 15 miljoni euroni.
The central bank earned a further 0.4 million euros from the sale of numismatic products in 2012, having earned 2.1 million in 2011.
Lisaks teenis keskpank 2012. aastal 0,4 miljonit eurot numismaatiliste toodete müügist, 2011. aastal ulatus see tulu 2,1 miljonini.
If the costs of cash and the one-off costs of the changeover to the euro are excluded, then expenses increased by one percent in 2012.
Kui jätta kõrvale sularahakulu ja ühekordsed eurole üleminekukulud, siis kasvasid 2012. aasta kulud ühe protsendi võrra.
The Supervisory Board of Eesti Pank will start to discuss the distribution of profits at its meeting of 7 May.
Eesti Panga nõukogu hakkab keskpanga kasumijaotust arutama 7. mail toimuval istungil.