natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the third quarter together with a comment on 9 December.
Kolmanda kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 9. detsembril.
The net international investment position1 at the end of the second quarter of 2015 showed that the external liabilities2 of Estonian residents exceeded their external assets2 by 7.6 billion euros, or 38% of the GDP of the previous four quarters.
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni1 järgi olid 2015. aasta teise kvartali lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused2 nende välisnõuetest2 7,6 miljardi euro võrra suuremad (38% viimase nelja kvartali SKPst).
Assets abroad were equal to 79% of liabilities, and the movement in the direction of balance continues (see International investment position).
Nõuded välismaailma vastu moodustasid 79% kohustustest; investeerimispositsioon liigub jätkuvalt netotasakaalu suunas (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Foreign countries owe more in debt to Estonia than Estonia owes abroad: the total net debt showed that the debt assets of residents were 1.2 billion euros larger than their debt liabilities2.
Välismaa on siiski Eestile rohkem võlgu kui Eesti välismaale: residentide võlanõuded olid 1,2 miljardi euro võrra suuremad kui nende võlakohustused (ehk koguvälisvõlg)2.
This gap shrank by 1.1 billion euros over the quarter, as the intra-group loan liabilities of companies increased.
See vahe vähenes kvartaliga 1,1 miljardi euro võrra, sest ettevõtete grupisisesed laenukohustused suurenesid.
Liabilities were also increased by one-off dividends that were announced but not paid out.
Lisaks kasvasid kohustused väljakuulutatud, kuid maksmata erakorraliste dividendide tõttu.
The debt assets of the central bank were 3.4 billion euros larger than its debt liabilities and the intra-group debt assets of companies were 0.5 billion euros larger than the equivalent liabilities (see External debt).
Keskpanga võlanõuded olid 3,4 miljardi võrra suuremad kui tema võlakohustused ning ettevõtete grupisisesed nõuded 0,5 miljardi euro võrra suuremad kui nende samalaadsed kohustused (vt Välisvõlg).
The surplus in the debt assets of the central bank mostly increased because banks deposited additional resources at the central bank and the central bank made purchases of bonds.
Keskpanga võlanõuete ülejääk suurenes eelkõige seetõttu, et pangad hoiustasid vabad vahendid keskpangas ja keskpank tegi võlakirjade tugioste.
The Estonian external assets position was 1% larger than at the end of the first quarter of 2015, and 8.7% larger than a year earlier, at 28.5 billion euros.
Eesti välisnõuete positsioon suurenes 2015. aasta esimese kvartali lõpuga võrreldes 1% (aastaga 8,7%), 28,5 miljardi euroni.
Three quarters of this, or 21.4 billion euros, was in debt assets, equal to 106% of the GDP of four quarters.
Sellest moodustasid kolmveerandi ehk 21,4 miljardit eurot võlanõuded (106% nelja kvartali SKPst).
The assets position increased by 0.24 billion euros because of external transactions, but it was reduced by 0.16 billion euros because of changes in prices and exchange rates.
Nõuete seis suurenes välistehingute tõttu 0,24 miljardi euro võrra, kuid vähenes hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,16 miljardi euro võrra.
The external liabilities position was 0.3% smaller than at the end of the first quarter, and 2.4% larger than a year earlier, at 36.1 billion euros.
Väliskohustuste positsioon vähenes esimese kvartali lõpuga võrreldes 0,3% (suurenes aastaga 2,4%), 36,1 miljardi euroni.
More than half of this, or 20.2 billion euros, was in debt liabilities, equal to 100% of the GDP of four quarters.
Sellest moodustasid 20,2 miljardit ehk üle poole võlakohustused (100% nelja kvartali SKPst).
The volume of debt liabilities was reduced by 0.1 billion euros because of the net flow of liabilities, and by 0.5 billion euros by changes in prices and exchange rates.
Väliskohustuste maht kahanes lisaks 0,1 miljardi euro suurusele kohustuste netovoole ka hinna- ja kursimuutuste tõttu, 0,5 miljardi euro võrra.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the third quarter together with a comment on 9 December.
Kolmanda kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 9. detsembril.
1 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices.
1 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja -kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga) väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
The external debt does include the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship.
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja -kohustused.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation.
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank maksebilansi ja välisvõla statistika juurde eraldi statistilised kommentaarid ning lisaks majanduspoliitilise selgituse.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics)
Statistiline kommentaar välisfinantseerimise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskontot, investeerimispositsiooni ja välisvõlga (vt Välissektori statistika)
For further information:  Andres Lauba  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0725  Email: andres.lauba [at] eestipank.ee
Lisateave:  Andres Lauba  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0725  E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
Exports and imports of goods and services had a positive balance of 295 million euros on the current account, with exports 3% below their level of the same quarter in the previous year, and imports 4% below theirs.
Jooksevkonto kaupade ja teenuste ekspordi-impordi saldo oli 295 miljoni euroga positiivne, kaupade ja teenuste eksport kahanes eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 3% ja import 4%.
The deficit in the export and import of goods fell by around one fifth over the year to 196 million euros as imports declined faster than exports did.
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk vähenes aastaga ligikaudu viiendiku võrra, 196 miljoni euroni, sest import kahanes kiiremini kui eksport.
Imports of goods crossing the Estonian border were 242 million euros larger than exports going the other way.
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade import oli 242 miljoni euro võrra suurem kui nende eksport.
The turnover of goods under merchanting, which are those bought abroad by Estonian merchants for sale in a third country, made up 14% of the turnover of exports and imports of goods, and sales of goods under merchanting exceeded purchases of such goods by 46 million euros.
Eesti kaupmeeste välismaalt ostetud ja kolmandatesse riikidesse edasi müüdud kaupade ehk vahenduskaupade käive moodustas kaupade ekspordi-impordi käibest 14%, vahenduskaupu müüdi seejuures 46 miljoni euro võrra rohkem kui neid osteti.
Exports and imports of services were down by 1% and the surplus from exports and imports of services was the same size as in the second quarter of last year at 491 million euros.
Teenuste eksport ja import vähenesid 1% ning teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli sama suur kui eelmise aasta teises kvartalis (491 miljonit eurot).
There was a decline in the surplus of travel services and transport services, two important services sectors, while the positive balance of other business services increased its share slightly.
Kahe olulisema teenuseliigi – reisiteenuste ja veoteenuste – ülejääk vähenes, tähtsuselt kolmanda – muude äriteenuste – positiivne saldo pisut kasvas.
The surplus in construction services increased almost fourfold at the same time.
Ehitusteenuste ülejääk oli samal ajal ligikaudu neli korda suurem.
The investment and other income account recorded a net inflow in the second quarter2 as a sharp fall in the outflow of direct investment income meant that the inflow of income exceeded the outflow by 13 million euros.
Investeeringu- ja muude tulude konto oli teises kvartalis netosissevooluga2: kuna otseinvesteerimistulu väljavool kahanes järsult, oli tulude sissevool nende väljavoolust 13 miljoni euro võrra suurem.
The outflow of direct investment more than halved as income tax on superdividends3 was paid to the Estonian state.
Otseinvesteerimistulu väljavool vähenes enam kui kaks korda, sest Eesti riigile maksti superdividendidelt3 tulumaksu.
The net inflow of labour income and subsidies for production from European Union funds increased somewhat, but remained at about the same level as last year.
Tööjõutulu netosissevool ja Euroopa Liidu fondidelt laekunud tootmistoetused mõnevõrra kasvasid, kuid olid siiski umbes sama suured kui eelmisel aastal.
The surplus on the capital account increased in the second quarter mainly because of the 69 million euros received in investment support from the European Union Structural Funds.
Kapitalikonto ülejääk kasvas teises kvartalis peamiselt Euroopa Liidu struktuurifondidelt laekunud investeerimistoetuste tõttu, 69 miljoni euroni.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 376 million euros in the second quarter, meaning that the Estonian economy was a net lender to other countries.
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli teises kvartalis 376 miljoni euro suuruses ülejäägis, mis tähendab, et Eesti majandus oli teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected as a net outflow of capital on the financial account of the balance of payments as foreign direct investors reduced the equity of their direct investment companies in Estonia.
See kajastus maksebilansi finantskontol kapitali netoväljavooluna: välismaised otseinvestorid vähendasid oma Eestis asuvate otseinvesteeringuettevõtete omakapitali.
Credit institutions brought capital in from their external accounts, which was reflected on the cash and deposits account under other investments, with the result that the external assets of the central bank, reflecting the deposits of the banks at the central bank, increased.
Krediidiasutused tõid oma välisarvetelt kapitali sisse, mis kajastus muude investeeringute all sularaha ja hoiuste kontol: keskpanga välisnõuded ehk pankade hoiused keskpangas selle tulemusena suurenesid.
2 Net flow = inflow minus outflow.
2 Netovool = sissevool miinus väljavool.
3 Superdividends are on-off dividend payments that are treated as a reduction in equity and shown in the financial account.
3 Superdividendid on erakorralised dividendimaksed, mida käsitletakse omakapitali vähendamisena ja näidatakse finantskontol.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics)
Statistiline kommentaar välisfinantseerimise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika)
The consumer price index stood 0.3% lower in August than in July.
Juuliga võrreldes langes tarbijahinnaindeks 0,3%.
Inflation in the euro area has been stable at 0.2% for the past three months despite significant volatility in the prices of fuels.
Euroala inflatsioon on viimased kolm kuud püsinud stabiilselt 0,2% juures, hoolimata kütusehindade märkimisväärsest kõikumisest.
Prices of the main sources of energy continued to fall in August as motor fuels were down 14% on the year, natural gas was down 19%, and heat energy was down 5%.
Augustis jätkus peamiste energiakandjate hinna langus: mootorikütused odavnesid aastaga 14%, maagaas 19% ja soojusenergia 5%.
The fall in energy prices in the past year has raised real household incomes by 1.3%.
Viimase aasta jooksul aset leidnud energiahindade alanemine on suurendanud kodumajapidamiste reaalset sissetulekut 1,3%.
The low price of oil on global markets is likely to prove temporary however, and long-term consumption and investment decisions should not be based on that price.
Nafta hinna praegune madalseis maailmaturul on siiski ajutine ning selle alusel ei tohiks teha pikaajalisi tarbimis- ega investeerimisotsuseid.
The remainder of the consumer basket without energy increased in price by 1.1% in August.
Ülejäänud tarbijakorv, st ostukorv ilma energiata, kallines augustis 1,1%.
The share in the consumer basket of goods and services for which prices are falling has shrunk consistently over recent months, and whereas prices were falling for half of all goods and services at the start of the year, in August they were falling for only 43% of them.
Odavnevate kaupade ja teenuste osakaal tarbijakorvis on viimastel kuudel järjepidevalt vähenenud: kui aasta alguses odavnesid pooled kõikidest kaupadest ja teenustest, siis augustis kahanes nende osakaal 43%ni.
Having fallen for a long time, the import prices of manufactured goods started to rise from the second quarter.
Tööstuskaupade impordihinnad, mis olid pikka aega langenud, hakkasid alates teisest kvartalist tõusma.
This was probably due to the weaker exchange rate for the euro.
Seda põhjustas tõenäoliselt euro kursi nõrgenemine.
The rise in import prices has been more clearly transmitted into retail prices in the euro area but the effect in Estonia has been minor so far.
Impordihindade tõus on kandunud jaehindadesse selgemalt euroalal, kuid Eestis on selle mõju seni veel jäänud väheseks.
Service price rises accelerated to 2.2% in August, mainly because prices for leisure services and rents rose.
Teenuste hinna tõus kiirenes augustis 2,2%ni, kõige enam vabaaja teenuste ja üüri kallinemise tõttu.
There were five cases of bank card fraud in Estonia for every 1000 residents of the country, with the loss averaging 150 euros per case
Eesti pangakaartidega toimus 1000 elaniku kohta viis pettusejuhtumit ja ühe pettuse kahju oli keskmiselt 150 eurot
There is only one quarter as much internet fraud in Estonia as in other European countries, as stricter security requirements are widely applied here
Teiste Euroopa riikidega võrreldes on Eestis internetipettusi neli korda vähem, kuna siin on rangemad turvanõuded ulatuslikumalt kasutusele võetud
It is important to be careful when using ATMs outside Europe
Väljaspool Euroopat asuvaid pangaautomaate kasutades tasub olla tähelepanelik
A report released by the European Central Bank shows that bank card fraud in the the Single Euro Payments Area (SEPA) affected 11.3 million transactions worth a total of 1.4 billion euros in 2013, the highest figures for the past five years.
Euroopa Keskpanga avaldatud aruande järgi oli 2013. aastal ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA alal) pettusega seotud 11,3 miljonit tehingut 1,4 miljardi euro väärtuses, mis on viimase viie aasta suurim näitaja.
The total value of the transactions affected was 8% higher than a year earlier, and the number of cases of fraud was 25% higher.
Pettusega seotud tehingute käive kasvas eelmise aastaga võrreldes 8% ja pettuste arv 25%.
The frauds mainly occurred over the internet, where online trading is used increasingly.
Peamiselt tehti pettuseid internetis, mida kasutatakse järjest enam e-kaubanduse jaoks.
There were five cases of bank card fraud in Estonia for every 1000 residents of the country, with the loss in each case averaging 150 euros.
Eesti pangakaartidega toimus 1000 Eesti elaniku kohta viis pettusejuhtumit ja ühe pettuse kahju oli keskmiselt 150 eurot.
In the SEPA as a whole there were 20 fraud cases per 1000 residents, while the rate was highest in the UK at 68 cases per 1000 residents.
SEPA alal oli 1000 elaniku kohta keskmiselt 20 kaardipettuse juhtumit, ent Inglismaal, kus pettuste tase oli kõrgeim, 68 juhtumit 1000 inimese kohta.
Cases of bank card fraud using cards issued in Estonia continue to account for a small share of card transactions, and there were 6200 cases in 2013 with a total value of 950,000 euros.
Eestis välja antud pangakaartidega seotud pettuste osatähtsus kaarditehingutes on endiselt väike: 2013. aastal tehti 6200 kaardipettust koguväärtuses 950 000 eurot.
During that same year, 287 million card transactions were made, with a total value of 9 billion euros.
Kaarditehinguid tehti samal ajal 287 miljonil korral ja nende koguväärtus oli 9 miljardit eurot.
The total value of card fraud increased by 8%, and the number of cases increased somewhat faster, but this is in line with the higher incidence of card payments, the total value of which rose by around 8%.
Kuigi kaardipettuste käive suurenes 8% ja pettuste arv kasvas tehingute arvust mõnevõrra kiiremini, on see kooskõlas kaardimaksete aktiivsema kasutusega (kaarditehingute käive kasvas u 8%).
Fraudulent transactions accounted for 0.013% of total value, which is one third of the SEPA average, and 0.002% of all transactions, which is one tenth of the SEPA average.
Pettuste osakaal tehingute käibes oli 0,013%, mis oli SEPA ala keskmisest kolm korda väiksem, ja tehingute arvus 0,002%, mida oli SEPA ala keskmisest kümme korda vähem.
Card fraud in Europe mainly occurs with payments initiated over the internet.
Kaardipettuseid pannakse Euroopas toime peamiselt internetis algatatud maksete kaudu.
Fraud worth 1.4 billion euros was committed using cards issued in Europe, of which 66% or 958 million euros was internet fraud, 20% or 289 million euros was fraud at card payment terminals, and 14% or 202 million euros was fraud involving ATMs.
Euroopas väljastatud kaartidega tehti kaardipettuseid 1,4 miljardi euro väärtuses, millest 66% (958 miljonit eurot) olid internetipettused, 20% (289 miljonit eurot) makseterminalide pettused ja 14% (202 miljonit eurot) pangaautomaatide pettused.
The value of card fraud committed over the internet was one fifth larger in 2013 than in 2012, while the value of fraud at ATMs was 14% lower and fraud at payment terminals was 18% down.
Kui võrrelda 2013. aasta kaardipettuste käibe muutust 2012. aasta omaga, siis interneti teel toime pandud kaardipettuste käive suurenes aastaga viiendiku võrra, kuid pangaautomaadi- ja makseterminalipettused kahanesid vastavalt 14% ja 18%.
Improved security measures have helped combat fraud at ATMs and card terminals, with chip-based technology that is hard to forge becoming more widespread in cards and terminals, and skimming device detectors being used.
Pangaautomaatide ja makseterminalide pettusi on aidanud vältida tõhustatud turvameetmed: võltsimist takistava kiibitehnoloogia üha laialdasem kasutuselevõtt nii kaartidel kui ka terminalides ning võltsimisseadme tuvastamise andurite (skimming device detectors) kasutamine.
Estonia differs from other European countries in its low level of internet-based fraud.
Eesti eristub teistest Euroopa riikidest internetipettuste vähesuse poolest.
Fraudulent online card transactions worth 390,000 euros were made in 2013, which is one quarter of the amount elsewhere in Europe in the SEPA.
2013. aastal tehti internetis e-kaubanduse pettusega seotud kaarditehinguid 390 000 euro väärtuses, mida on neli korda vähem kui mujal Euroopas (SEPA alal).
Frauds at ATMs and payment terminals caused losses of 560,000 euros.
Pangaautomaadis või makseterminalis toime pandud pettuste kahju oli 560 000 eurot.
These procedures require card holders making payments online to enter additional security data, making it harder for anyone else to use the card fraudulently.
Nimelt peab kaardi omanik enne interneti teel ostu sooritamist sisestama enda tuvastamiseks lisaandmeid, mis tähendab, et võõrastel on keeruline kaardi andmeid pettuse jaoks kasutada.
It is important to remember when shopping online that purchases are only secure if the online merchant also uses this security procedure.
Internetis ostude tegemisel on oluline silmas pidada, et e-ost on turvaline alles siis, kui ka e-pood kasutab sellist tuvastamisprotseduuri.
While there are few fraud cases involving cards issued in Estonia online or at payment terminals, the value of fraud at ATMs as a share of the total value of card transactions is about the same as the SEPA average.
Kui Eestis välja antud kaartidega on interneti- ja makseterminalipettusi tehtud vähe, siis pangaatomaatidega seotud pettuste käibe osatähtsus kaarditehingute kogukäibes on umbes sama suur kui Euroopas (SEPA alal) keskmiselt.
Most of this card fraud occurs outside Europe.
Suurem osa kaardipettustest pannakse toime väljaspool Euroopat.
ATMs in Estonia are secure because of their chip-based technology, and few frauds are committed within the country.
Eesti pangaautomaadid on tänu kiibitehnoloogiale turvalised ja riigisiseseid pettuseid on üsna vähe.
The financing portfolio increased by 4.1% over the year.
Finantseerimisportfell kasvas aastaga 4,1%.
The annual growth in the corporate loan and lease portfolio rose to 4.2% in July.
Ettevõtetele väljastatud laenu- ja liisinguportfelli aastakasv kiirenes juulis 4,2%ni.
Corporate loans of 980 million euros were issued during the month, which is the largest amount seen in recent years.
Kuu jooksul väljastati ettevõtetele laene 980 miljoni euro ulatuses, mis on viimaste aastate suurim maht.
The large volume of new long-term loans stands out particularly, with some large individual transactions contributing as well.
Iseäranis paistis silma uute pikaajaliste laenude suur maht, millesse panustasid ka mõned suuremahulised tehingud.
It was mainly manufacturing, real estate and trade companies that took more in long-term loans than previously.
Pikaajalisi laene anti varasemast rohkem peamiselt töötleva tööstuse, kinnisvara- ja kaubandussektori ettevõtetele.
The housing loan portfolio continued to grow moderately, increasing by 3.9% over the year.
Eluasemelaenude portfell jätkas mõõdukat kasvu ning suurenes aastaga 3,9%.
The 89 million euros granted in new housing loans was the largest monthly amount for some years.
Uusi eluasemelaene anti kuuga viimaste aastate suurimas mahus ehk 89 miljoni euro väärtuses.
The rate of growth for other household loans and leases has increased in recent months, partly because of the growth in loans and leases for cars.
Majapidamiste muude laenude ja liisingute kasvutempo on viimastel kuudel kiirenenud, osaliselt ka autoliisingu ja ‑laenude mahu kasvu tõttu.
The average interest rate on loans issued by banks remains low because base rates are low.
Pankade väljastatud laenude keskmised intressimäärad püsivad tänu baasintressimääradele jätkuvalt madalad.
The average interest rates on housing loans and long-term corporate loans were both 2.2% in July, the same as in the previous month.
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad jäid juulis eelmise kuu tasemele ehk 2,2% juurde.
There was a slight increase in July in loans not repaid on time, as in preceding months, but the total volume remains small.
Tähtajaks tasumata laenude maht suurenes juulis pisut, nagu ka eelmistel kuudel, kuid on jätkuvalt väike.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio was 1.7% at the end of the month.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht oli kuu lõpus 1,7% laenuportfellist.
The growth in overdue loans in recent months has mainly come from industrial and agricultural companies.
Tähtajaks tasumata laenude maht on viimastel kuudel suurenenud peamiselt tööstus- ja põllumajandusettevõtete puhul.
Household deposits were 8% larger in July than a year earlier, like in recent months.
Sarnaselt viimaste kuudega kasvasid majapidamiste hoiused juulis aasta võrdluses 8%.
Additional information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank