natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the last couple of years, private consumption has been also boosted by the reduction of the income tax rate, a rise in child and family allowances and an unplanned pension increase.
Viimasel paaril aastal on eratarbimist hoogustanud ka tulumaksumäära alandamine, laste- ja peretoetuste suurendamine ning pensionide erakorraline tõstmine.
Real private consumption growth decelerated from nearly 17 per cent in the first quarter of 2007 to 12 per cent in the second quarter.
Eratarbimise reaalkasv aeglustus 2007. aasta esimese kvartali peaaegu 17 protsendilt 12 protsendini teises kvartalis.
Such correction is quite extensive for one quarter.
Ühe kvartali kohta on tegu suure korrektsiooniga.
Along with slower economic growth, the growth rate of private consumption is expected to decrease even further in the near future and return to the average level of economic growth.
Majanduskasvu alanedes langeb eratarbimise kasvutempo lähiajal veelgi, jõudes tagasi majanduse keskmise kasvutempo tasemele.
Investment growth remained virtually at its previous level owing to the continuously high activity in residential construction.
Investeeringute kasv jäi tänu jätkuvalt aktiivsele elamuehitusele praktiliselt endisele tasemele.
In the years to come, economic growth will still be mostly shaped by investment.
Lähiaastate majanduskasvu hakkavad põhiliselt kujundama siiski investeeringud.
According to current estimates, the volume of real estate investment is exceeding demand and the investment activity should decrease.
Praeguste hinnangute järgi on kinnisvarainvesteeringute maht ületamas nõudlust ning oodata on investeerimisaktiivsuse vähenemist.
Given the large share of real estate investment in total investment, their impact on the economy might be considerable.
Arvestades kinnisvarainvesteeringute suurt osakaalu koguinvesteeringutes võib nende mõju majanduskasvule olla märkimisväärne.
Based on the forecast of Eesti Pank, overall investment activity will still be relatively high and reach the average of 2005.
Eesti Pank eeldab oma prognoosis, et investeerimisaktiivsus tervikuna jääb siiski suhteliselt kõrgeks - 2005. aasta keskmisele tasemele.
This will create favourable preconditions for further economic growth and rapid income convergence with the more advanced industrial countries.
See loob head eeldused majanduskasvu jätkumisele ja tulutaseme edasisele kiirele ühtlustumisele jõukate tööstusriikide omaga.
External demand remained strong in the first half-year and the goods and services exports kept growing at the usual rate.
Välisnõudlus oli aasta esimeses pooles tugev ning kaupade ja teenuste eksport kasvas tavapärases tempos.
Tense political relations with Russia had an adverse impact on the transit of oil and oil products but this was offset by the faster growth of other types of transport.
Poliitiliste suhete pingestumine Venemaaga mõjus pärssivalt nafta- ja naftatoodete transiitvedudele, kuid selle kompenseeris muude vedude kiirem kasv.
As a whole, transport was one of the few fields of activity where year-on-year growth exceeded first-quarter growth.
Veondus oli tervikuna üks vähestest tegevusaladest, kus aastakasv kujunes kiiremaks kui esimeses kvartalis.
Since the active entry into new markets is over by now, Eesti Pank expects the growth of services exports to slow down slightly compared to the previous year.
Arvestades, et uute turgude jõuline hõivamisperiood on praeguseks läbi saanud, ootab Eesti Pank teenuste ekspordi kasvutempo mõningast aeglustumist võrreldes viimase aastaga.
The central bank forecasts that the competitive ability of Estonian enterprises will not deteriorate in the coming years.
Eesti Pank eeldab prognoosis, et lähiaastatel Eesti ettevõtete konkurentsivõime ei halvene.
This means that companies will be able to maintain their present market share and the growth rate of exports will remain at 5 to 7 per cent level.
See tähendab, et ettevõtted säilitavad olemasoleva turuosa ning ekspordi kasvutempo jääb 5-7 protsendi tasemele.
In the longer run, the main risks are not that much related to external demand but to the flexibility of the Estonian labour market.
Pikemas ettevaates ei ole peamised riskid seotud mitte niivõrd välisnõudlusega, vaid Eesti tööturu paindlikkusega.
The competitiveness of Estonian enterprises is the most jeopardised by continuously stronger wage growth compared to productivity.
Ettevõtete konkurentsivõimet ohustab seejuures enim tootlikkuse kasvust kiirema palgakasvu jätkumine.
Inflation  Although economic growth has been slowing down, price pressures have not eased in Estonia yet.
Inflatsioon  Vaatamata majanduskasvu aeglustumisele ei ole hinnasurve Eestis veel vähenenud.
The price rise of the consumer basket and the increase in sales prices in the business sector was even faster in summer compared to the beginning of the year.
Tarbijakorvi kallinemine ning väljamüügihindade kasv ärisektoris oli käesoleva aasta suvel isegi kiirem kui aasta alguskuudel.
Consumer price growth is facilitated by continuously rapid wage increase and higher wholesale prices in external markets fuelled by strong demand.
Tarbijahindade kasvu soodustavad jätkuvalt kiiresti kasvanud palgad ning tugeva nõudluse toel tõusnud hulgimüügihinnad välisturgudel.
In September 2007, the price rise exceeded 7 per cent mainly owing to the increase in food and fuel prices.
2007. aasta septembris kiirenes peamiselt toidu ja autokütuse kallinemisest tingitud hinnakasv rohkem kui 7 protsendini.
According to the estimates of Eesti Pank, inflation will continue at a similar pace also in the final months of 2007.
Aasta viimastel kuudel jääb inflatsioonitempo Eesti Panga hinnangul praktiliselt sama kiireks.
Major fluctuations might only stem from changes in world market prices.
Suuremat kõikumist võivad põhjustada vaid maailmaturuhindade muutused.
Although the growth of core inflation will start decelerating already at the end of this year, since price pressures are also easing, in 2008 the average consumer price growth will be stronger than in 2007.
Kuigi alusinflatsiooni kasv hakkab palgasurve nõrgenedes aeglustuma juba selle aasta lõpus, kujuneb 2008. aasta keskmine tarbijahindade kallinemine käesoleva aasta omast kiiremaks.
Inflation growth will remain relatively fast because of the rising food prices in the world market and the policy measures scheduled for January and July 2008.
Inflatsioonitempot hoiavad suhteliselt kiirena maailmaturul kallinevad toidukaubad ning jaanuari- ja juulikuusse kavandatud maksupoliitilised meetmed.
Excluding the increase of direct taxes, the average inflation rate in 2008 would be lower than in the final months of 2007.
Ilma kaudsete maksude tõstmiseta kujuneks 2008. aasta keskmine inflatsioonitempo selle aasta viimaste kuude omast madalamaks.
According to the estimates of Eesti Pank, in 2008 the prices of monopolistic service providers will grow faster than the average of the previous years.
Eesti Panga hinnangul kallinevad monopoolses seisundis olevate teenusepakkujate hinnad 2008. aastal rohkem kui viimastel aastatel keskmiselt.
Compared to the spring 2007 forecast, external price pressures have proved to be stronger and several euro area countries have also recorded acceleration of inflation.
Võrreldes käesoleva aasta kevadel eeldatuga on välismaine hinnasurve kujunenud tugevamaks ning hetkel võib inflatsioonitempo kiirenemist märgata ka euroala riikides.
Based on the forecast of Eesti Pank, the rise in consumer prices will decelerate also in 2009 when the annual average inflation rate will be 4.6 per cent and year-on-year growth will remain below 4 per cent.
Eesti Panga prognoosi järgi aeglustub tarbijahindade kallinemine ka 2009. aastal, mil aasta keskmiseks inflatsioonitempoks kujuneb 4,6% ning aastakasv jääb alla 4 protsendi.
Labour market  Estonia's labour market is still characterised by strong demand.
Tööturg  Eesti tööturul on nõudlus jätkuvalt suur.
The employment rate keeps growing, although at a more moderate pace.
Hõivemäär kasvab jätkuvalt, kuid veidi rahulikumas tempos.
In the coming years, labour supply will rely more heavily on the smooth functioning of the labour market.
Edaspidi sõltub tööjõupakkumine järjest enam tööturu tõhusast toimimisest.
Wage growth has been outstripping productivity growth in the past year, largely on account of profits.
Palgad on viimasel aastal kasvanud tootlikkusest kiiremini ning suuresti kasumite arvel.
Unit labour costs have increased considerably both in nominal and real terms.
Tööjõu erikulu on kallinenud märgatavalt nii nominaalselt kui ka reaalselt.
Even so, the rapid surge in labour costs has not affected competitiveness adversely so far.
Samas ei ole tööjõukulude ülikiire kasv konkurentsivõimele veel negatiivset mõju avaldanud.
However, wage pressures have been slightly declining since the beginning of this summer, thus contributing to the easing of domestic price pressures.
Siiski on alates suve algusest võimalik täheldada mõningast palgasurve alanemist, mis on ka peamine eeldus sisemaise hinnasurve nõrgenemisele.
External balance  The deterioration of the external balance, stemming from the rapid growth of domestic demand, has ceased as a result of economic slowdown.
Välistasakaal  Sisenõudluse kiirest kasvust tingitud välistasakaalu halvenemine on tänaseks majanduskasvu aeglustumise tõttu peatunud.
The deceleration of private consumption growth brought about a decrease in the current account deficit in the second quarter of 2007.
Eratarbimise kasvutempo pidurdumise tõttu vähenes jooksevkonto puudujääk 2007. aasta teises kvartalis.
The latter is expected to decline even further in the coming years, owing to lower investment activity.
Lähiaastatel kahaneb see seoses investeerimisaktiivsuse langusega veelgi.
Since the need for investment remains strong although the growth rate has decelerated considerably, only a moderate improvement in the current account deficit can be expected, whereas the deficit will be outpacing the EU average for a while yet.
Et investeeringute vajadus püsib nende kasvutempo tunduvale aeglustumisele vaatamata suur, saame prognoosida vaid mõõdukat jooksevkonto puudujäägi paranemist, kuivõrd puudujääk jääb veel pikaks ajaks suuremaks kui Euroopa Liidus keskmiselt.
The recent turmoil in global financial markets and speculations over further developments in the Baltic economies have not had an adverse impact on capital inflow so far.
Viimaste aegade segadus üleilmsetel finantsturgudel ja spekulatsioonid Balti riikide edasise majandusarengu suhtes pole seni kapitali sissevoolule negatiivset mõju avaldanud.
In the second quarter of 2007, direct investment inflow to Estonia was even larger than usual.
2007. aasta teises kvartalis oli otseinvesteeringute sissevool Eestisse isegi tavapärasest suurem.
Banking sector  The peak of household lending is over by now.
Pangandus  Üksikisikute laenamise kõrgaeg on praeguseks möödas.
The capitalisation of banks remains high and financial sector risks are well covered.
Pankade kapitaliseeritus püsib kõrge ning finantssektori riskid on tugevalt kaetud.
The growth rate of loan portfolios has slowed down, which is also reflected in the rising share of overdue loans.
Laenuportfellide kasvukiirus on pidurdunud, seda kajastab ka viivislaenude osatähtsuse kasv.
The decline in credit growth has resulted from higher interest rates, stricter financing conditions for real estate loans as well as the households' wait-and-see attitude towards the real estate market.
Laenukasvu languse taga võib näha nii kõrgemat intressitaset, pankade karmistunud rahastamistingimusi kinnisvaralaenude puhul kui ka kodumajapidamiste äraootavat seisukohta kinnisvaraturu arengu suhtes.
General government  According to current estimates, the consolidated budget surplus for 2007 will be smaller than in 2006 and will not exceed 3 per cent of GDP.
Valitsemissektor  Valitsussektori koondeelarve ülejääk kujuneb hetkehinnangute järgi käesoleval aastal väiksemaks kui 2006. aastal ega ületa 3 protsenti SKPst.
It should be noted, however, that so far the fiscal policy has diminished the imbalances, rather than not.
Sellele vaatamata on Eesti eelarvepoliitika ka tänavu majanduse tasakaalustamatust pigem vähendanud.
The consolidated budget surplus for 2008 is planned to be 1.1 per cent of GDP.
Riigieelarve eelnõu järgi võib 2008. aasta koondeelarve ülejäägiks prognoosida 1,1 protsenti SKPst.
Since the forecast projects the growth of domestic demand in 2008 to be stronger than considered sustainable, the fiscal policy stance appears to be loosened.
Et prognoosi järgi on sisenõudluse kasv ka järgmisel aastal jätkusuutlikust kiirem, on tegu eelarvepoliitilise hoiaku lõdvenemisega.
Given that the new growth cycle might be delayed, Eesti Pank considers the increase in costs planned for 2009 to be too large.
Arvestades, et majanduse uue kasvuperioodi algus võib edasi lükkuda, on Eesti Panga hinnangul kulude kasv 2009. aastal kavandatud liiga suur.
Inflation is expected to decline along with a slowdown in Estonia's economic growth and return to a more moderate level by 2009.
Inflatsioon hakkab koos Eesti majanduse kasvutempo aeglustumisega alanema ning taandub 2009. aastaks taas mõõdukale tasemele.
Estonia's economy has been surging after the accession to the European Union in 2004.
Eesti majanduskasv on pärast Euroopa Liiduga ühinemist 2004. aastal olnud väga kiire.
This has stemmed from higher confidence in the country's economy, opening of the labour market as well as financial sector developments.
Selle on põhjustanud nii riigi usaldusväärsuse kasv, tööturu avanemine kui ka finantssektori areng.
In the first and second quarters of 2007, however, economic growth decelerated.
Käesoleva aasta esimeses ja teises kvartalis kujunes Eesti majanduskasv varasemast aeglasemaks.
The slowdown was mainly caused by domestic market oriented sectors, such as construction, retail trade and real estate development.
See oli eelkõige tingitud siseturule orienteeritud tegevusaladest, nagu ehitus, jaekaubandus ja kinnisvaraarendus.
As regards demand, the slowdown was mostly reflected in private consumption, whereas investment growth remained virtually at its previous level owing to the continuously high activity in residential construction.
Nõudluse poolel väljendus kasvu aeglustumine eeskätt eratarbimises, samas kui investeeringute kasvutempo jäi tänu jätkuvalt aktiivsele elamuehitusele praktiliselt varasemale tasemele.
External demand remained strong as well and the goods and services exports kept growing at the usual rate.
Välisnõudlus oli samuti tugev ning kaupade ja teenuste eksport kasvas tavapärases tempos.
Eesti Pank expects global economic growth to remain rapid despite the turmoil in the financial markets.
Eesti Panga hinnangul püsib maailmamajanduse kasv finantsturge haaranud ärevusest hoolimata endiselt kiire.
Compared to spring 2007, the global economic outlook is less favourable since inflationary pressures are stronger than anticipated and the risk of a slowdown is higher.
Võrreldes kevadega on maailmamajanduse olukord siiski vähem soodne, sest inflatsioonisurve on oodatust tugevam ning kasvu aeglustumise risk suurem.
According to the main forecast scenario of Eesti Pank, Estonian enterprises will maintain their competitiveness and export growth will continue at a similar rate along with an increase in external demand.
Eesti Panga prognoosi põhistsenaariumi järgi säilib Eesti ettevõtete konkurentsivõime ning koos välisnõudluse kasvuga jätkub samas tempos ka ekspordi kasv.
Eesti Pank forecasts a 7.3 per cent growth for 2007, 4.3 per cent for 2008, and 5.7 per cent for 2009.
Eesti Pank prognoosib 2007. aasta majanduskasvuks 7,3 protsenti, 2008. aastaks 4,3 protsenti ning 2009. aastaks 5,7 protsenti.
Real GDP growth will decline in 2008 mainly owing to lower investment activity in the real estate sector.
SKP reaalkasv alaneb 2008. aastal eelkõige kinnisvara väheneva investeerimisaktiivsuse tõttu.
However, it is generally felt that growth should be slowing down namely in that sector, which is why the lower investment activity will not have any long-term impact on Estonia's economic growth.
Samas peakski just selle sektori kasv kõige enam vaibuma, mistõttu ei ole väiksemal investeerimisaktiivsusel pikaajalist mõju Eesti majanduskasvule.
According to the forecast, economic growth is expected to pick up in the second half of 2008.
Prognoosi järgi hakkab majanduskasv hoogustuma 2008. aasta teisel poolel.
The deceleration of growth has affected also external balance, which has been showing signs of improvement.
Majanduskasvu aeglustudes on hakanud paranema ka välistasakaal.
The current account deficit decreased in the second quarter of 2007.
2007. aasta teises kvartalis jooksevkonto puudujääk vähenes.
Eesti Pank expects the deficit to decline even further in the coming years.
Eesti Panga hinnangul kahaneb jooksevkonto puudujääk lähiaastatel veelgi.
This should mainly arise from the lower investment activity in the real estate sector and continuous growth in exports.
Selle peapõhjuseks on nii vähenev investeerimisaktiivsus kinnisvarasektoris kui ka ekspordi jätkuv kasv.
Estonia's labour market is still characterised by strong demand.
Eesti tööturul on nõudlus jätkuvalt suur.
In the coming years, the labour supply will rely more heavily on the flexibility of the labour market.
Edaspidi sõltub tööjõupakkumine järjest enam tööturu paindlikkusest.
Wage growth has been outstripping productivity growth during the past years, although wage pressures have been slightly decreasing since the beginning of this summer.
Palgad on viimasel aastal kasvanud tootlikkusest kiiremine, ehkki suve algusest on palgasurve pisut alanenud.
Nonetheless, the rapid surge in labour costs has not affected competitiveness adversely, so far.
Samas ei ole tööjõukulude ülikiire kasv konkurentsivõimele veel negatiivset mõju avaldanud.
As the tensions in the labour market have not eased yet, price pressures remain strong.
Et pinged tööturul pole veel vähenenud, on hinnasurved endiselt tugevad.
With regard to consumer price inflation, it is important to distinguish "imported" inflation from the domestic one as well as the impact exerted by tax policy measures.
Tarbijahindade kallinemise juures tuleb eristada "imporditud" inflatsiooni sisemaisest, aga ka ühekordsete maksupoliitiliste meetmete mõju.
Inflation has picked up also in the euro area.
Hinnakasv on kiirenenud ka euroalal.
In the coming years, Estonia's inflation rate will remain at its current level as a result of food price growth and one-off tax policy measures scheduled for 2008.
Edaspidi hoiavad Eesti inflatsioonitempot praegusel tasemel toiduainete kallinemine ning 2008. aastaks kavandatud ühekordsed maksupoliitilised meetmed.
Along with a slowdown in wage growth, domestic price pressures are expected to ease in 2008.
Koos palgakasvu aeglustumisega on järgmisel aastal oodata ka sisemaise hinnasurve taandumist.
Demand-driven price pressures will moderate but the inflation rate is nevertheless expected to peak in 2008 because of tax changes, and reach an average of 7.4 per cent.
Kuigi nõudlusest tingitud surve hinnatõusuks hakkab nõrgenema, saavutab inflatsioon maksumuudatuste toel Eesti Panga hinnangul kasvulae 2008. aastal, jõudes aasta keskmisena 7,4 protsendini.
The rise in consumer prices will decelerate in 2009 when inflation will decline to a level considered normal in terms of long-term sustainability, reaching an annual average of 4.6 per cent and remaining below 4 per cent at the end of the year.
Tarbijahindade kallinemine aeglustub 2009. aastal, kui inflatsiooni kasvutempo väheneb pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt loomulikuks peetavale tasemele, ulatudes aasta keskmisena 4,6 protsendini ning jäädes aasta lõpuks alla 4 protsendi.
Compared to the last year, the banks' loan portfolio increased at a more moderate pace in the second quarter of 2007 owing to the slowdown in economic growth.
Kuna majanduskasv on aeglustunud, on ka pankade laenuportfelli kasv olnud alates 2007. aasta teisest kvartalist väiksem kui möödunud aastal.
This is most evident in the case of housing loans.
Kõige selgemalt on seda näha eluasemelaenude puhul.
Although loan growth should be declining even further in the years to come, the funding of high-quality projects will be carried on and more attention will be paid to the risk-based assessment of loan clients.
Ehkki prognoosi järgi vaibub laenukasv järgmistel aastatel veelgi, jätkub kvaliteetsete projektide rahastamine ning suureneb klientide riskipõhine eristamine.
Changes in the external environment will entail a rise in interest rates for lenders.
Muutunud väliskeskkond tähendab laenuvõtjale ka kõrgemaid intresse.
Provided that domestic market oriented companies are able to sell their products abroad in case of lower domestic demand, economic growth might prove to be somewhat faster.
Juhul kui siseturule orienteeritud ettevõtted suudavad kodumaise nõudluse languse korral müüa oma tooteid välismaale, võib majanduskasv osutuda mõnevõrra kiiremaks.
However, the risk of lower than expected investment activities remains on the agenda and might bring about an abrupt adjustment of the economy.
Samas on oht, et investeerimistegevus aeglustub oodatust enam, mis võib kaasa tuua majanduse järsema kohanemise.
Conclusions of Eesti Pank
Eesti Panga järeldused
Estonia's monetary system supports economic adjustment.
Rahasüsteem toetab majanduse kohanemist.
The Estonian economy is based on the currency board arrangement which means that the fixed exchange rate helps to maintain a low level of inflation also in the longer term.
Eesti majandus tugineb valuutakomitee süsteemile, mis aitab fikseeritud vahetuskursi kaudu ka edaspidi inflatsiooni pikemas perspektiivis madalal hoida.
In light of rapid economic expansion during the past few years, there are still several risks that pose a threat to the Estonian economy.
Viimaste aastate kiire majanduskasvu taustal on siiski kasvanud mitmed riskid, mis võivad ohustada Eesti majanduse arengut.
The risk of a slowdown in global economy has increased in the short term.
Maailmamajanduse kasvu aeglustumise risk on lühiajaliselt kasvanud.
Although the demand on Estonia's main export markets has remained strong so far, the risk of a slowdown in global economy has increased in the short term and should be considered by the corporate as well as the household sector.
Kuigi nõudlus Eesti peamistel eksporditurgudel on seni püsinud tugev, on majanduskasvu üleilmse aeglustumise risk lühiajaliselt kasvanud ning sellega tuleb arvestada nii ettevõtetel kui ka üksikisikutel.
Wage growth should be in line with productivity growth despite the temporary acceleration of inflation.
Palgakasv peab olema kooskõlas tootlikkuse kasvuga vaatamata inflatsiooni ajutisele kiirenemisele.
It is especially important to maintain realistic expectations in terms of wage formation.
Eriti tähtis on realistlike ootuste säilitamine palgakujunduses.
Should wage growth continue to exceed productivity growth, this would significantly jeopardize Estonia's competitiveness and postpone the deceleration of inflation.
Tootlikkuse kasvust kiirema palgakasvu jätkumine ohustab Eesti majanduse konkurentsivõimet ning lükkab edasi inflatsioonitempo aeglustumist.
With regard to the projection, it should be borne in mind that one-off administrative price rises do not automatically entail several years of rapid inflation.
Ettevaate puhul on oluline silmas pidada, et ühekordsed administratiivsed hinnatõusud ei tähenda automaatselt kiiret inflatsiooni mitme aasta jooksul.
Excessively optimistic wage expectations might undermine Estonia's competitiveness and, in the longer run, bring about unemployment instead of a wage rise.
Liialt optimistlikud palgaootused ohustavad Eesti konkurentsivõimet ning võivad pikemas perspektiivis tähendada suurema palga asemel hoopis töötuks jäämist.
Lenders should take into consideration the changes in economic environment.
Laenamisel tuleb arvestada majanduskeskkonna muutumisega.
The economic forecast of Eesti Pank expects a slowdown in the growth of incomes, turnovers and profits.
Eesti Panga majandusprognoos näeb ette sissetulekute ning käibe ja kasumite kasvu aeglustumist võrreldes varasemate aastatega.