natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the first half of the year, general government income exceeded expenditure and for the year as a whole the budget should remain in surplus.
Aasta esimeses pooles ületasid valitsemissektori tulud kulusid ning ka aasta kokkuvõttes peaks eelarve jääma ülejääki.
Growth in general government spending has been seriously limited by a reduction in investment, but the cut in the numbers employed by government institutions in an effort to keep the size of the public sector the same relative to a shrinking population has also had an impact.
Valitsemissektori kulude kasvu on oluliselt piiranud investeeringute vähenemine, kuid lisaks sellele on mõju hakanud avaldama ka valitsusasutuste töötajate arvu vähendamine, millega püütakse riigisektori suurust hoida vastavuses kahaneva rahvastikuga.
Eesti Pank will publish a new forecast in Estonian on 13 December.
Eesti majanduse uue prognoosi avaldab Eesti Pank 13. detsembril.
Eesti Pank publishes a review of the Estonian economy four times a year.
Eesti Pank koostab Eesti majanduse ülevaadet neli korda aastas.
The economic review is accompanied in June and December by a forecast for the next two years, and in March and September it is published without the forecast.
Juunis ja detsembris avaldab keskpank selle koos järgmise kahe aasta majandusprognoosiga ning märtsis ja septembris avaldab majanduse ülevaate ilma prognoosita.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board also nominated KPMG Baltics OÜ as the external auditor for the accounts in the annual reports for 2016-2020.
Lisaks nimetas keskpanga nõukogu 2016.-2020. aastate kohta koostatava raamatupidamise aastaaruannete välisaudiitoriks KPMG Baltics OÜ.
The external auditor for Eesti Pank for the past five-year period was AS Deloitte Audit Eesti, which was therefore unable to participate in the procurement for the external auditor.
Eesti Panga välisaudiitoriks eelmisel viieaastasel perioodil oli AS Deloitte Audit Eesti, kes seetõttu ei saanud osaleda välisaudiitori valimiseks korraldatud hankel.
The board meeting heard a review of the first half of the year from the Executive Board and from the internal audit.
Nõukogu sai istungil ülevaate juhatuse ja siseauditi osakonna esimese poolaasta tööst.
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave the board the regular review of the state of the economy in the euro area.
Keskpanga president Ardo Hansson andis nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 25 October.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 25. oktoobril.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Our working age population has been shrinking at the same time.
Kuna samal ajal kahaneb ka meie tööealine elanikkond, siis koos võetuna tähendab see, et palkade kasvu surve jääb lähiajal püsima.
Business models that are built on cheap labour cannot survive for long in such circumstances, and they will be squeezed out of the market over time.
Sellises keskkonnas ei saa pikalt kesta ärimudelid, mis põhinevad odaval tööjõul – need sunnitakse aegamisi turult välja.
It can already be seen that the lower the wage is in any sector, the harder it is for employers there to find staff”, Mr Hansson explained.
Juba praegu on näha, et mida madalam on tegevusvaldkonna palk, seda keerulisem on ettevõtetel töötajaid leida,“ rääkis Ardo Hansson.
He added that it is equally possible that market pressure and overly optimistic expectations have pushed companies to raise wages to a level that could lead to a reaction at some point.
Ta lisas, et samal ajal ei saa välistada võimalust, et ettevõtted on turu survel ja liiga optimistlike ootuste põhjal tõstnud töötasud tasemele, mis võib ühel hetkel anda tagasilöögi.
The assessments by exporting companies of their own competitiveness have deteriorated in recent years as labour costs have risen, but there has been some small improvement this year.
Eksportivate ettevõtete hinnangud oma konkurentsivõimele on viimastel aastatel ühes tööjõukulude kasvuga halvenenud, kuid sel aastal on näha olnud väikest paranemist.
Corporate investment activity increased in the first half of the year, which gives hope that growth may pick up in the economy.
Esimesel poolaastal suurenes ka ettevõtete investeerimisaktiivsus, mis annab lootust, et majanduskasv võiks elavneda.
“Investment alone is not enough to guarantee faster growth.
„Majanduskasvu kiirenemist aga investeeringud ainuüksi ei taga.
Some other countries have seen their economies grow as fast as the Estonian economy with lower levels of investment.
Paljud riigid on saavutanud väiksema investeerimismahuga sama kiire majanduskasvu kui Eesti.
We still have room to make more efficient use of investment”, added Mr Hansson.
Meil on investeeringute tõhusama kasutamise suunas veel arenguruumi,“ ütles keskpanga president.
He emphasised that faster economic growth depends primarily on the competitiveness of companies in foreign markets, and so it is necessary to continue developing targeted products for export.
Hansson toonitas, et majanduskasvu kiirenemine sõltub eelkõige ettevõtete konkurentsivõimest välisturgudel ja seepärast on vaja jätkata sihipärast tööd ekspordi arendamisel.
“Corporate competitiveness and production potential need support from economic policy not just in Estonia but throughout Europe.
„Ettevõtete konkurentsivõime ja tootmispotentsiaal vajavad majanduspoliitika tuge mitte ainult Eestis, vaid kogu Euroopas.
Reform of labour and product markets and the business environment would help to ensure this, but such reforms are stalled in Europe.
Seda aitaksid tagada töö- ja tooteturgude ning ärikeskkonna reformid, kuid nende tegemine on Euroopas takerdunud.
The central banks of the euro area can use monetary policy to support the economy, but this alone will not create sustainable growth”.
Euroala keskpangad saavad rahapoliitikaga majandusolukorda küll toetada, aga jätkusuutlikku majanduskasvu see ei tekita,“ märkis Ardo Hansson.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
More was granted in housing loans than previously
Uusi eluasemelaene anti välja varasemast suuremas mahus
The quality of the loan portfolio remained good in August
Pankade laenuportfelli kvaliteet püsis augustis hea
The loan and lease portfolio of Estonian companies and households continued its rapid growth in August.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenude ja liisingute maht jätkas augustis kiiret kasvu.
The portfolio expanded by 110 million euros during the month to 16.7 billion euros, making it 6% bigger than at the same time last year.
Laenu- ja liisinguportfell suurenes kuuga 110 miljoni euro võrra, 16,7 miljardi euroni, seega on portfelli maht 6% suurem kui samal ajal aasta tagasi.
The total volume of loans and leases to companies grew by 6.8% over the year.
Ettevõtete laenude ja liisingute maht kasvas aastataguse ajaga võrreldes 6,8%.
The corporate loan and lease portfolio has mainly increased in recent months through long-term loans, which is a reflection of increased investment activity by companies.
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfell on viimastel kuudel kasvanud peamiselt pikaajaliste laenude toel, mis peegeldab ettevõtete suuremat investeerimisaktiivsust.
Faster growth than the average has been seen in the volume of loans and leases to companies in manufacturing and real estate.
Keskmisest kiiremini on kasvanud töötleva tööstuse ning kinnisvaraettevõtete laenude ja liisingute maht.
More was granted in housing loans than previously.
Uusi eluasemelaene anti välja varasemast suuremas mahus.
New housing loans of 100 million euros were issued in August, which is the largest amount seen in recent years.
Augustis väljastati uusi eluasemelaene 100 miljoni euro väärtuses, mis on viimaste aastate kõrgeim tase.
The housing loan portfolio was 4.6% larger in August than it was a year ago.
Eluasemelaenude koguportfell oli augustis 4,6% suurem kui aasta tagasi.
There was a similarly rapid increase in other loans to households to that seen in the preceding months, mostly because of car leases, where there was growth of 16% over the year.
Majapidamiste muude laenude maht kasvas sarnaselt eelmiste kuudega kiiresti suuresti autoliisingu tõttu, mis suurenes aastataguse ajaga võrreldes 16%.
The average interest margin on new housing loans has risen this year.
Uute eluasemelaenude keskmine intressimarginaal on sel aastal tõusnud.
The average interest margin on new housing loans was at the same level in August as it was in July, but over the whole year it has increased.
Augustis jäi eluasemelaenude keskmine intressimarginaal eelmise kuu tasemele, kuid aasta kokkuvõttes on see kasvanud.
The average interest rate on new housing loans in August was 2.4%.
Uute eluasemelaenude keskmiseks intressimääraks kujunes augustis 2,4%.
The average interest rate on new long-term corporate loans has been quite variable, which is partly because the risk level of loan projects changes more from month to month for companies than it does for households.
Ettevõtete uute pikaajaliste laenude keskmine laenuintressimäär on olnud muutlik, mis on tingitud ka sellest, et laenuprojektide riskisus erineb kuust kuusse ettevõtete puhul rohkem kui majapidamiste puhul.
The average interest rate for long-term loans issued to companies in August was 2.2%.
Ettevõtete augustis väljastatud pikaajaliste laenude keskmiseks intressimääraks kujunes 2,2%.
The quality of the loan portfolio remained good in August.
Pankade laenuportfelli kvaliteet püsis augustis hea.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio was 1.3% at the end of the month and the total volume was 194 million euros.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht oli augusti lõpus 194 miljonit eurot, mis moodustab 1,3% kogu laenuportfellist.
The total deposits of companies and households continued to grow strongly in August.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht jätkas augustis tugevat kasvu.
Deposits increased by 73 million euros during the month to 11.1 billion euros, which is 7.6% more than at the same time last year.
Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 73 miljoni euro võrra, 11,1 miljardi euroni, mida on 7,6% rohkem kui samal ajal aasta tagasi.
Corporate and household deposits grew from a year earlier at quite a similar rate.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused suurenesid aastataguse ajaga võrreldes üsna samas tempos.
For further information:  Piret Viherpuu  Public Relations Office  Tel: 668 0959  Email: piret.viherpuu [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Viherpuu  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.viherpuu [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Both exports and imports of goods and services were down last year, but imports by more
Mullu kahanesid nii kaupade ja teenuste eksport kui ka import, seejuures import rohkem
Adjusted data show that the current account of the Estonian balance of payments had a surplus of 447 million euros in 2015, the largest since independence was regained.
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli 2015. aastal korrigeeritud andmetel 447 miljoni euroga taasiseseisvusaja suurimas ülejäägis.
This does not reflect the strength of Estonian exports however, so much as a general decline in the trade of goods.
See aga ei kajasta niivõrd Eesti ekspordi tugevust, kuivõrd kaubavahetuse mahu üldist vähenemist.
Although both exports and imports of goods and services were down, it was the faster decline in imports that led the surplus in goods and services to grow.
Kuigi nii kaupade kui ka teenuste eksport ja import kahanesid, põhjustas impordi kiirem kokkutõmbumine kaupade-teenuste ülejäägi kasvu.
A little more was received from the European Union Structural Funds for infrastructure development than in 2014.
Euroopa Liidu tõukefondidest laekus taristuobjektide arendamiseks veidi enam  vahendeid kui 2014. aastal.
The outflow of capital from the financial account was one billion euros larger than the inflow and the main channel for the outflow was portfolio and other investment.
Kapitali väljavool finantskontolt oli ühe miljardi euro võrra suurem kui sissevool ning põhilised väljavoolukanalid olid portfelli- ja muud investeeringud.
The time series are of up to ten years.
Aegread katavad kuni kümme aastat.
This year’s yearbook will contain a comparison of the Estonian external sector with other European Union countries for the second time.
Tänavune aastaraamat sisaldab teist korda Eesti välissektori võrdlust teiste Euroopa Liidu riikide omadega.
It also contains a thorough description of the methodology for compiling the balance of payments statistics, which explains the concepts of the balance of payments, the international investment position and the external debt, and the system and practice of compiling statistics in Estonia.
Aastaraamatus on toodud põhjalik maksebilansi statistika metoodika kirjeldus, mis seletab lahti maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla mõisted ning statistika koostamise süsteemi ja praktika Eestis.
This year’s yearbook is the sixteenth to be published.
Käesolev maksebilansi aastaraamat on järjekorras juba kuueteistkümnes.
The English version of the balance of payments yearbook for 2015 will be published on the Eesti Pank website on 30 September 2016.
Maksebilansi ingliskeelne aastaraamat 2015. aasta kohta avaldatakse Eesti Panga veebilehel 30. septembril 2016.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“All traders have to accept currency that is legal tender, and there is still about half a year to prepare for this”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank.
„Kõik kaupmehed peavad käibivat raha vastu võtma ja ettevalmistusi on aega teha veel umbes pool aastat,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
“Not being ready technically or not having authentication devices is not a reason to refuse to accept any banknote.
„Ebapiisav tehniline ettevalmistus või rahatuvastusseadme puudumine ei ole põhjus rahatähe vastuvõtmisest keelduda.
Anybody can check the authenticity of banknotes without using special equipment.
Rahatähtede ehtsust saab ilma seadmeteta tuvastada iga inimene.
You just need to know which security features to look at, and which to feel”.
Selleks tuleb lihtsalt teada, milliseid turvaelemente vaadata, milliseid käsitsi kompida,“ rõhutas Roosve.
The authenticity of the banknotes of the new series can be checked by looking at, feeling and tilting the notes.
Uue seeria rahatähtede ehtsust saab tuvastada rahatähte vaadates, kompides või kallutades.
The notes have four simple security features for this: the watermark and the hologrammic stripe with a portrait of Europa, the emerald green number, and the short raised lines on the edge of the note.
Selleks on rahatähel neli lihtsalt kontrollitavat turvaelementi: Europe portreed kujutav vesimärk ja hologrammriba, smaragdroheline number ja reljeefsed jooned rahatähe servadel.
The new €50 note has the same security feature as the €20 note as well, a transparent portrait window near the top of the hologram.
Uuel 50eurosel on samasugune uus turvaelement nagu ka uuel 20eurosel – läbipaistev portreeaken hologrammriba ülemises servas.
To check the security features of notes of both the old and the new series, look at the banknote against the light, tilting it back and forth, and feel its surface.
Nii vana kui ka uue seeria rahatähe turvaelementide kontrollimiseks tuleb rahatähte vastu valgust vaadata, kallutada enda ees edasi-tagasi ja kompida selle pinda.
More detailed materials on the security features of the banknotes can be found on the new €50 website.
Põhjalikud rahatähe turvaelemente tutvustavad materjalid on uuseuro.eu veebilehel.
Suppliers needing to test the equipment with the new €50 banknote should contact Eesti Pank.
Selleks, et uute 50eurostega seadmetel vajalikke katsetusi teha, tuleb tarnijatel ühendust võtta Eesti Pangaga.
Eesti Pank will organise thorough training courses on the new banknote in Tallinn, Tartu and elsewhere in Estonia for cash handlers who will be using the note before it comes into circulation.
Uue 50eurose rahatähega põhjalikumaks tutvumiseks korraldab Eesti Pank kevadel enne 50eurose käibeletulekut sularahakäitlejate koolitusi Tallinnas, Tartus ja mujal Eestis.
More detailed information on the courses will be published on the website and sent out by email.
Täpsema info koolituste kohta avaldame veebilehel ja erinevaid sihtrühmi teavitame e-kirja teel.
Anyone interested in these courses may contact Eesti Pank about them.
Huvi korral palume Eesti Pangaga ühendust võtta.
In addition to this, the European Central Bank will send all cash handlers in Estonia a booklet on the new €50 banknote.
Lisaks saadab Euroopa Keskpank kõikidele sularahakäitlejatele üle Eesti uut 50eurost tutvustava trükise.
The booklet is free and can also be ordered from Eesti Pank (info [at] eestipank.ee, +372 668 0719).
Tasuta trükiseid on võimalik tellida Eesti Pangast (info [at] eestipank.ee, 668 0719).
Pictures and videos of the new €50 note can be found on the website for the notes.
Pilte ja videoid uue 50eurose kohta leiab uus-euro.eu veebilehelt.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
​Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The decline of 4.5% in goods exports was faster than the 2.4% in imports, and this increased the deficit on the goods account to 124 million euros.
Kaubaeksport kahanes kiiremini kui -import (vastavalt 4,5% ja 2,4%) ning see kasvatas kaupade konto puudujäägi 124 miljoni euroni.
Exports of services were brought down by transport services and boosted by travel services and other services, while imports of all the main types of services increased.
Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ja kasvas reisiteenuste ning muude teenuste maht, teenuste impordis kasvas kõigi peamiste teenuseliikide maht.
The inflows of investment income and other income declined while outflows increased.
Investeeringutulu ja muude tulude sissevool vähenes, samal ajal kui väljavool kasvas.
The net outflow on the primary and secondary income accounts totalled 41 million euros, which was 20 million euros more than at the same time a year earlier.
Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool ulatus kokku 41 miljoni euroni, mida on 20 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.
The sum total of the current and capital accounts was 57 million euros in July.
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli juulis 57 miljonit eurot.
Eesti Pank will publish the balance of payments for the third quarter of 2016 on 9 December 2016.
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.
For more on the principles used in compiling the flash estimate, see http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb_eng.html.
Vaata maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid täpsemalt: http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb.html.
Unlike in the first quarter of 2016, the Estonian economy was a net lender in the second quarter.
2016. aasta esimese kvartaliga võrreldes oli Eesti majandus taas netolaenuandja.
Flows of direct investment were in balance, unlike in the first quarter, and the net outflow was 12 million euros.
Otseinvesteeringute vood olid erinevalt eelmistest kvartalitest tasakaalus, netoväljavooluks kujunes 12 miljonit eurot.
The outflow of investment increased because non-financial companies lent more to other companies in the same group than before.
Investeeringute väljavool suurenes seetõttu, et mittefinantsettevõtted andsid teistele sama grupi ettevõtetele varasemast rohkem laenu.
The inflow of investment increased meanwhile because non-financial companies and credit institutions reinvested the profits they had earned in Estonia.
Investeeringute sissevool suurenes aga tänu mittefinantsettevõtete ja krediidiasutuste Eestis teenitud kasumite reinvesteerimisele.
The net outflow from portfolio investments totalled 764 million euros.
Portfelliinvesteeringute netoväljavool oli kokku 764 miljonit eurot.
The extended asset purchases of the European central banks increased the average volume of securities purchased by Eesti Pank to 590 million euros in the quarter.
Euroopa keskpankade varaostukava laiendamisega suurenes Eesti Panga keskmine väärtpaberite ostu maht kvartalis 590 miljoni euroni.
Eesti Pank has invested a total of 2.4 billion euros in securities within the asset purchase programmes.
Varaostukava raames on Eesti Pank väärtpaberitesse investeerinud kokku 2,4 miljardit eurot.
The other sectors invested 182 million euros in foreign securities,
Ülejäänud sektorid investeerisid välismaistesse väärtpaberitesse 182 miljonit eurot.
The net inflow of other investment totalled 537 million euros, of which 105 million euros was money received from the European Union’s Structural Funds.
Muude investeeringute netosissevooluks kujunes 537 miljonit eurot, millest 105 miljonit eurot moodustas Euroopa Liidu eelarvest laekunud tõukefondide raha.
The net inflow was also affected by securities purchased by Eesti Pank within the asset purchase programmes, which reduced the other investment claims of the central bank by 482 million euros1.
Netosissevoolu mõjutasid ka Eesti Panga varaostukava raames ostetud väärtpaberid, mille tõttu keskpanga muude investeeringute nõuded vähenesid 482 miljonit eurot1.
The net international investment position2 at the end of the second quarter of 2016 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 8.2 billion euros, or 40% of GDP.
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni2 järgi ületasid Eesti residentide väliskohustused välisnõudeid 2016. aasta teise kvartali lõpus 8,2 miljardi euroga (40% SKPst).
As external assets increased by more than external liabilities, the investment position moved in the direction of balance by 336 million euros over the second quarter.
Kuna välisnõuded suurenesid rohkem kui väliskohustused, liikus investeerimispositsioon teise kvartali jooksul 336 miljoni euro võrra netotasakaalu suunas.
Transactions with financial assets and liabilities made up 236 million euros of this, and changes in prices and exchange rates accounted for 32 million euros (see net international investment position).
Finantsvarade ja -kohustustega seotud tehingud moodustasid sellest 236 miljonit eurot ning hinna- ja kursimuutused 32 miljonit eurot (vt rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Statistics for the external debt show that at the end of the second quarter, the debt assets of Estonian residents against non-residents were 2.1 billion euros larger than their debt liabilities3.
Välisvõla statistika kohaselt olid teise kvartali lõpu seisuga Eesti residentide võlanõuded mitteresidentide vastu 2,1 miljardit eurot suuremad kui võlakohustused3.
Debt assets were 0.9 billion euros more than in the previous quarter and stood at 75% of all external assets at the end of the quarter, with a value of 21.7 billion euros, or 106% of GDP.
Võlanõuded suurenesid eelneva kvartaliga võrreldes 0,9 miljardi euro võrra ja moodustasid kvartali lõpu seisuga 75% kõigist välisnõuetest ehk 21,7 miljardit eurot (106% SKPst).