natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy takes a larger share of the Estonian consumer basket than it does of the euro area’s, and this means that the fall in energy prices has had a larger impact on inflation here.
Energial on Eesti tarbijakorvis suurem osakaal kui euroalal tervikuna ning seetõttu on energia odavnemisel olnud siinsele inflatsioonile ulatuslikum mõju.
Estonian inflation slowed sharply at the start of this year, but the slowdown had a relatively narrow base.
Eesti inflatsiooni pidurdumine käesoleva aasta alguses oli järsk, kuid suhteliselt kitsapõhjaline.
The impact of higher labour costs can be seen most directly in the prices of services, which rose by 1.1% year-on-year in March.
Tööjõukulude suurenemise mõju avaldub kõige vahetumalt teenuste hindades, mis tõusid märtsis aastavõrdluses 1,1%.
As in previous months, inflation in the prices of services was held down by falling prices for communication services, without which service price rises would have reached 3.2%.
Nagu ka varasematel kuudel, pidurdas teenuste inflatsiooni sideteenuste odavnemine, ilma milleta küündinuks teenuste hinnatõus 3,2%ni.
The largest fall in regulated prices in March from a year earlier was in the price of heat.
Administratiivselt reguleeritud hindadest odavnes märtsis aastataguse ajaga võrreldes enim soojusenergia.
He said that one advantage of a sharp adjustment is that the rapid reaction of economic policy makers means there is a shorter period of high uncertainty weighing on economic activity, especially on investment decisions.
Kiire kohanemise eelisena tõi Hansson ettekandes esile, et kui majanduspoliitika kujundajad reageerivad kriisile viivitamatult, jääb majandusaktiivsust ja eriti investeeringuid pidurdav majandusliku ebakindluse periood lühemaks.
Another advantage is that a rapid adjustment frees up resources for new businesses and activities.
Lisaks sellele vabanevad kiire kohanemise käigus vahendid uute ettevõtete ja tegevusvaldkondade arenguks.
Mr Hansson emphasised that a sharp adjustment can help avoid reform fatigue in a society and prevents debts from building up too far in both the public and private sectors.
Hansson rõhutas, et kiire kohanemine aitab vältida ühiskonna reformiväsimust ning hoiab ära avaliku ja erasektori võlakoormuse liigse kasvu.
At the same time, economic policy makers need to be careful that the speed of rapid changes does not create problems by forcing viable firms out of business.
Teisalt peab majanduspoliitika kujundamisel silmas pidama, et järsud muutused ei tooks kaasa kiirustamisest tingitud vigu ning elujõuliste ettevõtete pankrotistumist.
It is also important for governments to explain clearly to society why the changes are needed and what effect they will have.
Samuti on oluline, et valitsused pööraksid tähelepanu muutuste vajalikkuse ja toime selgitamisele ühiskonnas.
He showed a comparison of Estonia's adjustment during the economic crisis with the reactions of four other euro area countries, namely Greece, Ireland, Spain and Portugal.
Hansson võrdles ettekandes Eesti kohanemist majanduskriisi ajal nelja euroala riigi Kreeka, Iirimaa, Hispaania ja Portugaliga.
The comparison makes it clear that the faster adjustment in Estonia helped the country exit the crisis more successfully in terms of economic growth, employment, fiscal balance and debt.
Võrdluses torkab silma, et Eesti kiirem kohanemine on aidanud riigil kriisist väljuda edukamalt nii majanduskasvu, töötuse, eelarvetasakaalu kui ka võlakoormuse poolest.
The relatively rapid long-term growth in the Estonian economy and its ability to adjust have been based on a strong fiscal policy, a flexible labour market and relatively low debt levels, particularly in the public sector, explained Mr Hansson.
Eesti majanduse pikaajalist suhteliselt kiiret kasvu ja head kohanemisvõimet on Hanssoni sõnul toetanud tugev eelarvepoliitika, paindlik tööturg ning suhteliselt madal laenukoormus, eriti avalikus sektoris.
The ability of the Estonian economy to escape from difficulties was aided by well-capitalised banks, consistent structural reforms and the desire to adapt economic policy quickly to changes in the economy.
Eesti majanduse võimet raskustest välja tulla on soodustanud hästi kapitaliseeritud pangad, järjepidevad struktuurireformid ning soov kohandada majanduspoliitikat kiiresti majanduse muutustele.
Unlike Estonia, several countries in the euro area were hindered in their reaction to the crisis by an excessively large financial sector.
Erinevalt Eestist on mitmes euroala riigid kriisiga toimetulekut takistanud ka finantssektori liigne suurus.
Mr Hansson said that Estonia's experience in the economic boom showed that a strong external anchor in the form of a credible fixed exchange rate arrangement might lead to policy complacency.
Hanssoni sõnul näitas Eesti majandusbuumi kogemus, et tugev väline ankur fikseeritud kursi näol võib soodustada majanduspoliitilist tegevusetust.
The experience of the euro area during the economic crisis has proved that the economic policy of countries in a monetary union needs to be responsible and ready to react flexibly to economic changes.
Euroala kogemus majanduskriisi ajal on tõestanud, et  ühise rahaliidu riikide majanduspoliitika peab olema vastutustundlik ja valmis majanduse muutustele paindlikult reageerima.
The Ambrosetti Financial Markets Workshop on Friday and Saturday in Cernobbio, Italy, was attended by leading decision-makers from the world of financial and monetary policy.
Selle nädala reedel ja laupäeval Itaalias Cernobbios toimuval kõrgetasemelisel Ambrosetti rahanduskonverentsil osalevad tunnustatud rahandus- ja rahapoliitika otsustajad.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The increase was greater for long-term loans, more than half of which went to finance real estate and manufacturing companies.
Enam kui pool pikaajalistest laenudest läks kinnisvara- ja tööstusettevõtete rahastamiseks.
Increased activity in the housing market was accompanied by an increase in housing loans.
Koos eluasemeturu aktiivsuse suurenemisega on kasvanud ka eluasemelaenude väljastamine.
As the volume of new loans was only slightly larger than the amounts repaid from earlier loans, the growth in the loan stock was modest.
Kuivõrd uute laenude maht ületas varasemate laenude tagasimakseid vaid vähesel määral, jäi väljastatud eluasemelaenude mahu kasv mõõdukaks.
The housing loan portfolio was 1.2% larger at the end of February than it was a year ago.
Eluasemelaenude portfell oli veebruari lõpus 1,2% suurem kui aasta tagasi.
The total stock of loans and leases issued to Estonian companies and households stood at 14.8 billion euros in February, which is 0.8% more than a year ago.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste võetud laenude ja liisingute kogumaht oli veebruaris 14,8 miljardit eurot, mis oli 0,8% suurem kui mullu samal ajal.
Borrowing has been facilitated by low interest costs.
Laenutegevust on toetanud väikesed intressikulud.
The six-month EURIBOR, which is the base rate for a majority of loans, remained at 0.4% in February, and the average interest margin on new housing loans was 2.1%.
Enamike laenude baasintressimäär 6 kuu Euribor püsis veebruaris 0,4% ja uute eluasemelaenude keskmine intressimarginaal 2,1% juures.
The average interest margin on long-term corporate loans was 2.7%, equalling the average for the past two years.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimarginaal oli 2,7%, mis on sama kui viimase kahe aasta keskmine tase.
The volume of loans overdue for more than 60 days constituted less than 2% of the total portfolio in the end of February.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht  moodustas veebruari lõpus pankade laenuportfellist alla 2%.
The deposits of Estonian companies and households grew at an annual rate of 8% in February.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu aastakasv püsis veebruaris 8% juures.
Deposits from households and companies in the domestic non-financial sector increased during the month by a total of 128 million euros to reach 9.3 billion euros by the end of the month.
Kodumaise reaalsektori hoiuste maht kasvas nii ettevõtete kui ka majapidamiste suurenenud hoiuste toel kuuga 128 miljoni euro võrra ning ulatus kuu lõpus 9,3 miljardi euroni.
The deposits of non-residents increased by 20 million euros in February to 2.3 billion euros, as before accounting for 20% of all the deposits in banks.
Mitteresidentide hoiused suurenesid veebruaris 20 miljoni euro võrra 2,3 miljardi euroni, mis moodustas pankade hoiuste kogumahust endiselt 20%.
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 6680 959, +372 5097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The silver collector coin dedicated to the work of Miina Härma will have a nominal value of 10 euros, and Eesti Pank plans to release it this summer.
Miina Härma loomingule pühendatud hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot plaanib Eesti Pank emiteerida sel suvel.
Where designers have worked together on a design, they will have to share the prize money.
Mitme autori puhul läheb auhinnatasu jagamisele.
Winning designer Jaano Ester also designed the gold collector coin with a nominal value of 50 kroons that was released in 2008 for the 90th anniversary of the Republic of Estonia.
Võidukavandi autor Jaano Ester on varasemalt kujundanud 2008. aastal Eesti Vabariigi 90. sünnipäevale pühendatud 50-kroonise nimiväärtusega kullast meenemündi.
The collector coin dedicated to the work of Miina Härma will help the Estonian people remember their great composer, choir leader and music teacher.
Miina Härma loomingule pühendatud meenemündiga peab eesti rahvas meeles oma suurt heliloojat, koorijuhti ja muusikaõpetajat.
Miina Härma was a part of the national movement and made an important contribution to the 145-year long tradition of Estonian song festivals and to the creation of the national flag 130 years ago.
Miina Härma oli rahvusliku liikumise tegelane, kel oli oma panus Eesti 145 aasta pikkuses laulupeotraditsioonis kui ka rahvuslipu sünnis 130 aastat tagasi.
More information on the commemorative coins issued by Eesti Pank can be found on the Eesti Pank website.
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehel.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave: Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee (viljar.raask [at] eestipank.ee) Meediapäringud: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee)
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area.
Istungil andis Eesti Panga president Ardo Hansson nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast.
Members of the Executive Board showed the Supervisory Board the Eesti Pank strategy for 2014-2018.
Samuti tutvustasid juhatuse liikmed nõukogule valmivat Eesti Panga strateegiat aastateks 2014-2018.
Discussions with the Supervisory Board will continue in seminar form and then the Executive Board will confirm the strategy, which will be published on the website of the central bank.
Arutelu nõukoguga jätkub seminari vormis ning pärast seda kinnitab juhatus strateegia, mis avalikustatakse keskpanga veebilehel.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 8 April.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 8. aprillil.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Preliminary data indicate that growth was 0.8 percent in 2013, with a deceleration during the year.
Majanduskasv oli 2013. aastal esialgsete andmete kohaselt 0,8% ning aasta jooksul kasv aeglustus.
Private consumption provided the main support for growth, while net exports made a negative contribution.
Kasvu toetas peamiselt eratarbimine, samas kui netoekspordi panus oli negatiivne.
Nevertheless, there are signs of overheating in the labor market and other indications of more rapid growth.
Sellest hoolimata on näha tööturu ülekuumenemise märke ja muid kiirema kasvu ilminguid.
Tax collections are up in real terms, and real wages and unit labor costs have been rising over the last couple of years as unemployment has declined.
Reaalne maksulaekumine on suurenenud ning reaalpalk ja tööjõu ühikukulu on viimase paari aasta jooksul kasvanud ja tööpuudus vähenenud.
The economy seems to be roughly at its potential level.
Majandus näib üldjoontes olevat oma potentsiaalsel tasemel.
The national accounts data are at odds with other data that suggest somewhat higher real growth and lower inflation than the GDP deflator.
Rahvamajanduse arvepidamise andmed ei ole kooskõlas teiste andmetega, mis viitavad mõnevõrra kiiremale reaalkasvule ja SKP deflaatorist väiksemale inflatsioonile.
However, the conflicting signals between national accounts and other data create more than the usual amount of uncertainty as to where the economy is relative to the potential output level.
Rahvamajanduse arvepidamise ja muude andmete vaheline ebakõla tekitab tavapärasest suuremat teadmatust selle kohta, kus majandus potentsiaalse kogutoodangu taseme suhtes asub.
Indicators of competitiveness are generally good, but rising wages and prices are putting pressure on price competitiveness.
Konkurentsivõime näitajad on üldiselt head, aga palga- ja hinnakasv survestab hinnakonkurentsivõimet.
The current account deficit is small and shrinking and exports and export market shares have been growing.
Jooksevkonto puudujääk on väike ja väheneb ning eksport ja ekspordi turuosad on kasvanud.
However, demand remains weak in many of Estonia’s most important export markets, and real effective exchange rates are appreciating, whether calculated on the basis of price indices or unit labor costs.
Mitmel olulisel Eesti sihtturul on nõudlus siiski endiselt kesine ning reaalne efektiivne vahetuskurss tugevneb nii hinnaindeksite kui ka tööjõu ühikukulu põhjal arvutatud näitajate järgi.
Fiscal policy has remained conservative throughout the cycle.
Eelarvepoliitika on jäänud kogu majandustsükli jooksul konservatiivseks.
The deficit never exceeded 3 percent of GDP during crisis, and the budget has been mostly in surplus since then.
Eelarve puudujääk ei ületanud majanduskriisi ajal kordagi 3% SKPst ning pärast kriisi on eelarve olnud peamiselt ülejäägis.
While this near-balanced budget policy has kept public debt low, it has also added a pro-cyclical bias to economic policy.
Kuigi tasakaalulähedane eelarvepoliitika on hoidnud valitsemissektori võlataseme madalal, on see suurendanud majanduse tsüklilisust võimendavat majanduspoliitikat.
Estonia’s banks and their Nordic parents are well capitalized, liquid, and have low levels of non-performing loans.
Eestis tegutsevad pangad ja nende Põhjamaade emapangad on hästi kapitaliseeritud ja likviidsed ning viivislaenude osakaal on väike.
The banks have the capacity to increase lending, although credit growth is modest and has only recently turned positive.
Kuigi pankadel on võimalik laenuandmist suurendada, on laenukasv tagasihoidlik ja muutunud alles hiljuti positiivseks.
Both business surveys and balance sheet data indicate that corporations are being cautious in their investment plans, and they are generally able to finance investments from retained earnings.
Nii ettevõtlusuuringud kui ka bilansside näitajad viitavad sellele, et ettevõtted plaanivad investeeringuid ettevaatlikult ning on üldiselt võimelised investeeringuid rahastama jaotamata kasumist.
Households are repairing their balance sheets and are cautious about new borrowing.
Majapidamised parandavad oma bilansse ning on uute laenude võtmise suhtes ettevaatlikud.
With the loan-to-deposit ratio now just close to one, the banking system appears to have reached a sustainable equilibrium.
Laenude ja hoiuste suhtarv on nüüdseks ühe lähedal ning pangandussüsteem näib olevat saavutanud kestliku tasakaalu.
Outlook and Risks
Väljavaade ja riskid
Growth should pick up in 2014 and the medium-term.
Majanduskasv peaks kiirenema nii 2014. aastal kui ka keskpikas väljavaates.
Inflation’s downward trend is expected to continue, but slowed by increased wage pressure.
Inflatsiooni langustrend ootuste kohaselt jätkub, kuid seda aeglustab suurenenud palgasurve.
Risks are tilted moderately toward the downside and mostly relate to trade.
Väljavaadet ohustavad veidi enam langusriskid ning peamiselt väliskaubandusega seotud riskid.
Continued contraction in Finland, or lower-than-expected growth in Sweden or Latvia could slow Estonia’s growth through lower exports or FDI.
Soome jätkuv negatiivne kasv või Rootsi või Läti oodatust väiksem kasv võib aeglustada Eesti majanduskasvu väiksema ekspordi või välismaiste otseinvesteeringute kaudu.
Trade or other shocks from Russia and other CIS countries could also drag down exports or otherwise depress growth.
Venemaa ja teiste SRÜ riikidega seotud kaubandus- või muud šokid võivad samuti kahandada eksporti või muul moel majanduskasvu pärssida.
Aside from trade and investment shocks, a rise in interest rates from a shock in the Nordic banking system would pass through quickly into household debt service, and this could lower consumer demand.
Lisaks kaubandus- ja investeerimisšokkidele mõjutaks Põhjamaade pangandussüsteemi šokist tulenev intressimäärade tõus märgatavalt majapidamiste laenumaksevõimet, mis võib omakorda vähendada tarbijate nõudlust.
Finally, labor market overheating already seems evident as real wage growth is exceeding productivity growth, and this could undercut competitiveness and export growth.
Tööturg näib juba olevat ülekuumenenud, kuna reaalpalga kasv on suurem kui tootlikkuse kasv, ning see võib halvendada konkurentsivõimet ja aeglustada ekspordi kasvu.
On the upside, higher than expected growth in Nordic-Baltic countries or other trade partners could also boost Estonia’s growth.
Tõusuriskina saab välja tuua Põhjamaade ja Balti riikide või teiste kaubanduspartnerite oodatust kiirema kasvu, mis võib omakorda kiirendada ka Eesti majanduskasvu.
Fiscal policies
Eelarvepoliitika
The 2014 budget continues the Estonian tradition of prudent fiscal policy.
2014. aasta eelarve on koostatud Eesti konservatiivse eelarvepoliitika tava järgi.
This budget should meet the requirements of the Fiscal Compact, and the projected structural surplus should provide a margin above Budget Law’s target that could accommodate negative fiscal surprises.
Eelarve peaks vastama fiskaalkokkuleppe nõuetele ning oodatav struktuurne ülejääk peaks jätma riigieelarve seaduse eesmärgi suhtes varu ootamatute negatiivsete muutuste jaoks.
The requirement for a structural surplus should prevent increases in expenditure during good times that cannot be sustained over the longer-term.
Struktuurse ülejäägi nõue peaks majanduslikult heal ajal ära hoidma kulude suurenemised, mis ei ole pikema aja jooksul kestlikud.
These policies will further bolster Estonia’s resilience and credibility on fiscal policy.
Kõik need poliitikameetmed tugevdavad veelgi Eesti eelarvepoliitika paindlikkust ja usaldusväärsust.
Financial sector policies
Finantssektori poliitika
The Estonian authorities are also implementing the new financial architecture of Basel III, with the capital conservation buffer, the systemic risk buffer, and the countercyclical capital buffer to be implemented shortly after pending legislation is enacted and the Liquidity Coverage Ratio to be implemented by January 1, 2015.
Lisaks sellele tegelevad ametivõimud uue Basel III raamistiku rakendamisega – kapitali säilitamise, süsteemse riski ja vastutsüklilise puhvri nõuded kehtestatakse peagi pärast menetluses oleva seadusemuudatuse jõustumist ning likviidsuskattekordaja 1. jaanuariks 2015.
The systemic risk buffer is expected to be set at 2 percent while the countercyclical buffer is expected to be set at zero initially.
Süsteemse riski puhver kehtestatakse eeldatavalt 2% tasemel ning vastutsükliline puhver on esialgu ilmselt 0%.
Enactment of this legislation and its implementation as planned would complete most of the outstanding domestic agenda on the Basel III reforms and go a very long way toward ensuring financial sector stability.
Nende õigusaktide jõustamine ja plaanipärane rakendamine oleks viimane suurem riigisisene raamistiku muudatus Basel III raames ning tugevdaks märgatavalt finantssektori stabiilsust.
The Estonian authorities should be proactive in implementing the Banking Union while preserving Nordic-Baltic institutional structures.
Eesti ametivõimud peaksid olema pangandusliidu rakendamisel ettevaatavad ning püüdma säilitada Põhja–Balti institutsionaalset raamistikku.
The authorities will need to work with the ECB and any other relevant Banking Union entities on Banking Union implementation, and the ECB will need to be integrated into the existing supervisory colleges and Nordic-Baltic financial sector fora.
Ametivõimud peavad pangandusliidu rakendamisel tegema koostööd Euroopa Keskpanga ja teiste oluliste pangandusliidu asutustega ning Euroopa Keskpank peab olema integreeritud olemasolevatesse järelevalve kolleegiumitesse ja Põhja–Balti finantssektori aruteludesse.
With most of the large Estonian banks headquartered in Nordic countries that are likely to be outside the Banking Union, this may be a challenging process.
See võib osutuda keeruliseks, kuna enamik Eestis tegutsevate pankade emapangad asuvad Põhjamaade riikides, mis jäävad tõenäoliselt pangandusliidust välja.
However, close collaboration between the Estonian authorities, the ECB, and the Nordic authorities will be important to smooth this transition.
Selle ülemineku lihtsustamiseks on oluline, et Eesti ametivõimud, Euroopa Keskpank ja Põhjamaade ametivõimud teeksid tihedat koostööd.
Structural reforms and other policy priorities
Struktuurireformid ja muud poliitilised prioriteedid
The government should be prepared to respond to further evidence of deteriorating competitiveness from real wage increases.
Valitsus peaks olema valmis reageerima, kui ilmneb, et reaalpalga tõus on hakanud veelgi enam konkurentsivõimet kahjustama.
While the first of three roughly 10 percent annual increases in the minimum wage in 2013-15 probably had minimal effect on average wages, the two subsequent increases may not be as benign.
Miinimumpalk tõuseb plaani järgi aastatel 2013–2015 ligikaudu 10% aastas – kui esimesel tõusul oli keskmisele palgale ilmselt kaduvväike mõju, siis kahe järgmise tõusu mõju ei pruugi nii tagasihoidlikuks jääda.
Also, while wages are very largely market determined in Estonia, the minimum wage increases and public health and education wage increases may have had a demonstration effect beyond their direct impact.
Kuigi palgad kujunevad Eestis peamiselt turutingimustes, võis miinimumpalga tõusudel ning tervishoiu ja haridussektori töötajate palgatõusul olla lisaks otsesele mõjule ka kaudne palka kasvatav mõju.
Until it is clear that recent signs of worsening price competitiveness are not undercutting net exports, the government should refrain from large public sector wage hikes or agree to minimum wage increases after 2015.
Kuniks ei ole kindel, et hiljutised märgid halvenevast konkurentsivõimest ei nõrgesta netoeksporti, peaks valitsus hoiduma avaliku sektori suurtest palgatõusudest või miinimumpalga tõusu kokkulepetest pärast 2015. aastat.
Estonia’s high level of structural unemployment needs to be addressed.
Eesti peab tegelema kõrge struktuurse tööpuuduse probleemiga.