natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compared to the same period a year earlier, the number of payments increased by 4%, while the value of payments contracted by 12%.
Maksete arv kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 4%, käive aga vähenes 12%.
The value of payments did not grow considerably across any method of payment; however, the value of telebank payment orders and payment orders on paper decreased significantly year-on-year.
Maksete käive ei kasvanud suurel määral ühegi makseviisi lõikes, küll aga vähenes eelmise aastaga võrreldes oluliselt telepanga maksekorralduste ja paberil maksekorralduste käive.
These two methods of payment have been on a downward path for years, but SEPA-related conditions, which entered into force in February, caused the recent sharp fall.
Nende kahe makseviisi kasutamine on olnud langustrendis juba aastaid, kuid veebruaris jõustunud SEPA tingimused põhjustasid hiljutise järsu vähenemise.
The division of payments has remained quite stable over the past four years: more than 60% of domestic payments are made with a bank card, and the share of payments initiated in an internet bank hovers around 20%.
Maksete arvuline jaotus on viimase nelja aasta jooksul püsinud küllaltki stabiilne: üle 60% riigisisestest maksetest tehakse pangakaardiga, internetipangas algatatud maksete osakaal püsib 20% juures.
As of February 2014, domestic interbank payments have been made through the pan-European STEP2 system run by EBA Clearing.
Riigisisesed pankadevahelised maksed liiguvad 2014. aasta veebruarist EBA Clearingu hallatava üleeuroopalise süsteemi STEP2 kaudu.
A fifth of all domestic payment orders are made via STEP2.
STEP2 vahendusel tehakse riigisisestest maksekorraldustest viiendik.
The payments made through STEP2 make up 26% of the value.
STEP2 kaudu tehtavad maksed moodustavad käibest 26%.
Until February, domestic interbank payments were made using the ESTA retail payment system run by Eesti Pank and payments were sent from one bank to another ten times a day.
Kuni veebruarini oli riigisisesteks pankadevahelisteks makseteks kasutusel Eesti Panga hallatav jaemaksesüsteem ESTA, mille puhul liikusid maksed pankade vahel kümme korda päevas.
In STEP2, interbank settlement takes place five times a day, which means that a payment from one bank can take three to five hours to reach another bank.
STEP2s liigub raha pankade vahel viis korda päevas, mistõttu võib raha ühest pangast teise jõuda kolme kuni viie tunniga.
If a payment needs to reach another bank on the same day it will need to be made by 15:00 or 16:30, depending on the bank.
Kui makse peab kohale jõudma samal päeval, on sõltuvalt pangast vaja see sisestada hiljemalt kella 15 ja 16.30 vahel.
80% of domestic payment orders are settled within one bank; these payments are usually settled immediately and around the clock.
80% riigisisestest maksekorraldustest arveldatakse pangasisestena ning enamasti toimub see kohe ja ööpäevaringselt.
In the second quarter of 2014, an average of 1.7 million cross-border payments were made each month with a total value of nearly 6 billion euros.
Piiriüleseid makseid tehti 2014. aasta teises kvartalis kuus keskmiselt 1,7 miljonit ning nende kogukäive oli ligi 6 miljardit eurot.
The number of payments was almost the same as a year before, but the value had increased by 16%.
Maksete arv oli peaaegu sama kui eelmise aasta samal perioodil, käive aga 16% suurem.
A tenth of cross-border payments are made using STEP2, but these payments make up a fifth of the total value of payments.
Piiriülestest maksetest liigub STEP2 süsteemi kaudu kümnendik, käibest moodustavad need maksed viiendiku.
Cross-border payments made through STEP2 are most often sent to Finland, Germany and Latvia (17%, 16% and 10% of the volume of all cross-border payments, respectively).
Kõige rohkem tehakse STEP2s piiriüleseid makseid Soome, Saksamaale ja Lätti (vastavalt 17%, 16% ja 10% kõikide piiriüleste maksete käibest).
The most money was also received through the system from these countries.
Ka laekumisi tuli selle süsteemi kaudu enim just nendest riikidest.
As at 30 June, banks have issued 1.8 million bank cards, 1.5 million of which are in active use.
30. juuni seisuga on pangad välja andnud 1,8 miljonit pangakaarti, millest 1,5 miljonit on aktiivses kasutuses.
Card payments amount to approximately 340 million euros per month, while an average of 316 million euros of cash are withdrawn from ATMs.
Ühes kuus makstakse kaardiga keskmiselt 340 miljoni euro eest, ent sularaha võetakse pangaautomaadist välja keskmiselt 316 miljonit eurot kuus.
In the second quarter, people used ATMs to deposit an average of 144 million euros per month, which is 17% more than a year earlier.
Teises kvartalis maksti  pangaautomaadi abil oma kontole sularaha kokku keskmiselt 144 miljonit eurot kuus, mida on 17% enam kui eelmise aasta samal perioodil.
This increase could be explained partly by the fact that cash payments in bank offices (including depositing and withdrawing cash) have become more expensive and thus, people use more ATMs.
Selle kasvu üheks põhjuseks võib olla asjaolu, et kontoris tehtavad sularahaarveldused (sh kontole raha kandmine ja sealt välja võtmine) on läinud kallimaks ning seetõttu kasutavad inimesed rohkem sularahaautomaate.
The average amount of a card payment has been around 17 euros for more than five years.
Kaardimakse keskmine suurus on juba üle viie aasta püsinud umbes 17 euro juures.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems can be found on the Eesti Pank website: http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620.
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika leiab Eesti Panga veebilehelt: http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
Compared to June 2013, the portfolio increased by 2.8%; its value was 15.1 billion euros.
Eelmise aasta juuniga võrreldes suurenes portfell 2,8% ning selle väärtus oli 15,1 miljardit eurot.
The annual growth of the portfolio of loans and leases granted to companies was positive in almost all sectors, reaching 4.3% in June.
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute portfelli aastakasv oli peaaegu kõigis sektorites positiivne ning jõudis juunis 4,3%ni.
The volume of short-term corporate loans and leases remained at a level similar to previous months, but the volume of loans and leases related to long-term loans (mainly for fixed asset investments) decreased to 170 million euros in June, while in May, the figure had been more than 230 million euros.
Kui ettevõtetele antud lühiajaliste laenude ja liisingute käive jäi varasemate kuude tasemele, siis pikaajaliste laenude ehk põhivarainvesteeringutega seotud laenude ja liisingute käive vähenes juunis 170 miljoni euroni (mais oli käive üle 230 miljoni euro).
Companies in the agricultural and industrial sector took out fewer long-term loans than in previous months.
Eelmiste kuudega võrreldes võtsid põllumajandus- ja tööstussektori ettevõtted pikaajalisi laene vähem.
In June, the volume of new loans issued to households remained at the level of earlier months.
Majapidamistele antud uute laenude maht jäi juunis varasemate kuude tasemele.
New housing loans totalled to 66 million euros, which is approximately the same as in the previous three months.
Uusi eluasemelaene võeti 66 miljoni euro eest, mis on samas suurusjärgus kui eelneval kolmel kuul.
The housing loan portfolio continued to increase slowly, with its annual growth reaching 1.7% in June.
Eluasemelaenude portfell jätkas tagasihoidlikku kasvu – selle aastakasv küündis juunis 1,7%ni.
Loan interest rates did not change considerably in June.
Laenude intressimäärad juunis oluliselt ei muutunud.
The average interest rate on long-term corporate loans issued in June was 3.2%, while the interest rate on housing loans was 2.5%.
Juunis välja antud ettevõtete pikaajaliste laenude  keskmine intressimäär oli 3,2% ja eluasemelaenude intressimäär 2,5%.
The loan quality of the banks continues to improve.
Pankade laenukvaliteet paraneb endiselt.
The percentage of loans overdue by more than 60 days fell from 1.8% in May to 1.7% in June.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal vähenes juunis 1,7%ni (mais 1,8%).
The total deposits of companies and households at the end of June stood at 9.3 billion euros.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht oli juuni lõpus 9,3 miljardit eurot.
Banks earned 113 million euros in net profit in the second quarter.
Pangad teenisid teises kvartalis 113 miljonit eurot puhaskasumit.
Nearly a third of it came from dividends paid out by subsidiaries.
Ligi kolmandiku sellest moodustasid tütarettevõtetelt saadud dividendid.
Without it, the amount of profit was similar to that earned in earlier quarters.
Seda arvestamata jäi kasum varasemate kvartalite tasemele.
The profitability of banks has been supported by a decrease in administrative expenses and a reduction of previously made write-downs for loan losses, but on the other hand, the net interest income of banks declined in the second quarter.
Pankade kasumlikkust on toetanud halduskulude ja laenukahjumite allahindluste vähendamine, kuid teisalt vähenes teises kvartalis pankade netointressitulu.
Financial sector statistics and its publication schedule are available on the website of Eesti Pank http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalendri leiate Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
Over the quarter, total corporate debt increased by 444 million euros, which is one of the largest quarterly growths of the past years.
Kvartali jooksul suurenes ettevõtete võlakohustuste kogumaht 444 miljoni euro võrra, mis on viimaste aastate üks suuremaid kvartalikasve.
The majority of the growth was caused by an increase in foreign borrowing; a significant part of the latter was made up of the issue of new bonds in the infrastructure sector.
Valdav osa kasvust tulenes välismaalt kaasatud võlavahendite mahu suurenemisest, millest omakorda olulise osa moodustas uute võlakirjade emiteerimine taristusektoris.
The share of foreign debt liabilities in total corporate debt increased somewhat and reached 37% by the end of the quarter.
Välismaiste võlakohustuste osakaal kõigist ettevõtete võlakohustustest kasvas pisut ning ulatus kvartali lõpus 37%ni.
Corporate leverage remained unchanged in the first quarter, as both equity and debt continued to grow.
Ettevõtete finantsvõimendus esimeses kvartalis ei muutunud, kuna lisaks võlakohustuste suurenemisele jätkus ka omavahendite kasv.
The debt-to-GDP ratio, which had been decreasing for a year, went up slightly over the quarter – from 85% to 87%.
Sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhtes arvutatud võlakoormuse aasta aega kestnud vähenemine asendus väikese tõusuga – see näitaja suurenes kvartaliga 85%lt 87%le.
The financial assets of households are still increasing at a faster pace than debt liabilities.
Majapidamiste finantsvarad kasvavad endiselt võlakohustustest kiiremini.
Compared to last year, households' financial assets increased almost 10% in the first quarter, while the growth of debt liabilities picked up speed and reached 1.2%.
Majapidamiste finantsvarad kasvasid esimeses kvartalis mullusega võrreldes ligi 10%, võlakohustuste kasv kiirenes samal ajal 1,2%ni.
The indebtedness of households as a ratio to GDP remained at 41%.
Majapidamiste võlakoormus SKP suhtes püsis 41% juures.
This means that more funds were taken in from abroad than invested there.
See tähendab, et välismaalt kaasati rohkem vahendeid, kui sinna paigutati.
A negative balance is quite typical of the first quarter, but larger than usual corporate foreign borrowing also had a considerable impact.
Negatiivne saldo on esimesele kvartalile küllaltki iseloomulik, kuid olulist mõju avaldas ka see, et ettevõtted kaasasid tavapärasest rohkem välismaiseid võlavahendeid.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The main reason for the fall in prices was that electricity was 13% cheaper than a year earlier.
Hinnalanguse peamine põhjus on eelmise aasta juuniga võrreldes 13% odavam elekter.
The price of electricity hit a record peak last June as generation capacity in the Baltic states was restricted by interruptions to supply, but in June this year the electricity price on the power exchange was one of the lowest ever recorded.
Kui eelmise aasta juunis oli elektri hind Eestis kõigi aegade kõrgeim, sest elektri tootmisvõimsus oli Balti riikides tootmiskatkestuste tõttu ajutiselt piiratud, siis tänavu juunis oli elektri hinnatase elektribörsil läbi aegade üks madalaimaid.
Prices also fell for fruit and vegetables and for communications services.
Hinnataset langetasid ka puu- ja juurviljade ning sideteenuste odavnemine.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 0.5% in June, which was the lowest for several years.
Euroala inflatsioon püsis juunis esialgse hinnangu kohaselt 0,5% juures, mis oli samuti mitme aasta aeglaseim.
Although inflation is picking up in the euro area, it will remain modest as economic activity there is only growing slowly.
Kuigi euroala hinnakasv kiireneb, jääb see ka edaspidi tagasihoidlikuks, sest euroala majandusaktsiivsus suureneb üksnes aegamisi.
Low price pressures in the external environment and lower prices for imported goods contributed a significant amount to the fall in Estonian prices, with durables that mostly include imports falling in price by 3.6% in June.
Väliskeskkonna vähene hinnasurve ning importkaupade odavnemine andis samuti olulise osa Eesti hinnataseme alanemisest – peamiselt importi sisaldavad tööstuskaubad odavnesid juunis 3,6%.
An exception was motor fuels, which rose in price by 0.8% as global oil prices started to rise in response to geopolitical tensions.
Erandiks oli mootorikütus, mis kallines 0,8%, sest nafta hind pöördus maailmaturul geopoliitiliste pingete tõttu tõusule.
The oil price in euros has been stable since 2011, fluctuating within a narrow range of 80-90 euros a barrel.
Nafta hind on eurodes arvestatuna püsinud alates 2011. aastast stabiilne, kõikudes kitsas vahemikus 80–90 eurot barrelist.
Although falling prices generally hinder economic growth, the effect this time is rather the opposite, as falling prices driven mainly by energy prices favour both households and companies.
Kuigi hinnalangus võib tavapäraselt majanduskasvu elavnemist pärssida, on selle mõju praegu pigem vastupidine, sest valdavalt energia hinna odavnemisest tingitud hinnataseme langus on soodne nii majapidamistele kui ka ettevõtetele.
Falling prices reduce economic activity if the fall continues for a long time as they can cause consumption decisions to be postponed.
Hinnalangusel oleks majandusaktiivsust vähendav mõju sel juhul, kui see kestaks pikemat aega ning tarbimisotsused lükataks madalama hinna ootuses edasi.
The current fall in prices will prove only temporary because inflation will pick up in the second half of the year as energy prices stop falling and food prices rise more quickly.
Praegune hinnalangus jääb siiski ajutiseks, sest aasta teises pooles inflatsioon kiireneb nii energia hinnalanguse lõppemise kui ka toiduainete hinnakasvu kiirenemise tõttu.
Eesti Pank’s forecast expects that prices will rise by 0.8% in 2014.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb 2014. aasta hinnakasvuks 0,8%.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The loan and lease portfolio of the banks increased by 75 million euros over the month and stood at 15 billion euros at the end of the month.
Pankade laenu- ja liisinguportfell suurenes kuu jooksul 75 miljoni euro võrra ning ületas kuu lõpuks 15 miljardi euro taseme.
The annual growth in the corporate loan and leasing portfolio rose to 3.6% in May.
Ettevõtete laenude ja liisingute aastakasv kiirenes mais 3,6%ni.
As in April, loan growth was fastest in agriculture and manufacturing.
Sama moodi nagu aprillis oli laenukasv keskmisest kiirem põllumajanduse ja töötleva tööstuse sektorites.
Although lending to real estate companies increased in May, repayments meant that their total loan and lease stock remained at its average of the past six months.
Kuigi mais suurenes laenamine ka kinnisvaraettevõtetele, püsis tagasimaksete tõttu nende laenude ja liisingute jääk viimase kuue kuu keskmisel tasemel.
Annual growth in the housing loan portfolio remained at 1.6% last month.
Eluasemelaenuportfelli aastakasv jäi eelmise kuu 1,6% juurde.
Growth in new loans slowed in May and 3% less was taken in new housing loans than in May last year.
Uute laenude kasv mais aeglustus ning aastataguse ajaga võrreldes võeti sel kuul uusi eluasemelaene 3% väiksemas mahus.
The stabilisation of the new lending volume indicates that the rapid growth seen in the real estate market in recent months has slowed to some extent.
Väljastatud laenumahu stabiliseerumine näitab seda, et kinnisvaraturu eelnevate kuude kiire kasvutempo on mõningal määral taltunud.
Loan interest rates remained low in May.
Laenuintressimäärad püsisid mais madalad.
The average interest rate on long-term corporate loans was 2.8% in May, and that on housing loans was 2.6%.
Mais ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude ja eluasemelaenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,8% ja 2,6%.
Low base interest rates mean that the rates on loans have been favourable for borrowers for some two years now.
Madalate baasintressimäärade tõttu on laenuintressimäärad olnud laenuvõtja jaoks soodsad juba ligi kaks aastat.
The interest margins of the banks have not changed by much during this year either.
Ka pankade intressimarginaalid ei ole selle aja jooksul suurt muutunud.
The value of loans overdue by more than 60 days fell slightly in May.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht mais pisut vähenes.
Such long-term overdue loans made up 1.8% of the loan portfolio at the end of the month.
Need pikaajalised viivislaenud moodustasid kuu lõpus 1,8% laenuportfellist.
Annual growth in household deposits picked up to 8%.
Hoiuste aastakasv kiirenes 8%le.
Deposits by households and companies increased during the month by 80 million euros to 9.4 billion euros.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht suurenes kuu jooksul 80 miljoni euro võrra 9,4 miljardi euroni.
Two thirds of the increase came from corporate deposits.
Hoiuste kasvust andsid kaks kolmandikku ettevõtted.
The date 9 February 2014 marks the 150th anniversary of the birth of Miina Härma, the Estonian composer, choir leader and organist.
Tänavu 9. veebruaril möödus 150 aastat Eesti helilooja, koorijuhi ja organisti Miina Härma sünnist.
Miina Härma wrote over 200 songs, most of them for choirs, making her a major contributor to the repertoire of Estonian song festivals.
Olles kirjutanud üle 200 laulu, millest enamik on koorilaulud, on Härma andud suure panuse Eesti laulupidude repertuaari.
In this way the collector coin dedicated to the work of Miina Härma fits well with this year's 26th Estonian Song Celebration and 19th Dance Celebration “Touched by Time.
Nii jääb Miina Härma loomingule pühendatud hõbemünt meenutama ka tänavuaastast XXVI laulu- ja XIX tantsupidu „Aja puudutus.
The Time to Touch”.
Puudutuse aeg“.
The coin was designed by Jaano Ester.
Meenemündi kujundas Jaano Ester.
The increase in the nominal size of the economy has mainly been caused by increases in production costs and product prices in recent years, but this is no longer possible to the same extent.
Viimase aasta jooksul valdavalt tootmiskulude ja toodangu hinna kasvust veetud majanduse nominaalse mahu suurenemine pole sellises ulatuses enam võimalik.
For the Estonian economy to continue developing, state finances to remain good and household incomes to continue rising, real growth in the economy needs to accelerate.
Eesti majandusarengu, riigi rahanduse hea seisu ning majapidamiste heaolu tõusu jätkumise eelduseks on majanduse reaalkasvu kiirenemine.
Economic growth will start to pick up this year and will be 0.7% for the year as a whole due to weakness in the first quarter, then the economy will grow by 3.5-4% in the next two years.
Majanduskasv hakkab kiirenema selle aasta vältel, jäädes esimese kvartali nõrkuse tõttu aasta kokkuvõttes 0,7% juurde ning kahel järgneval aastal kasvab majandus 3,5-4%.
The decline in GDP in the first quarter was concentrated in particular sectors, most notably transportation and storage, energy, and construction.
SKP vähenemist esimeses kvartalis põhjustasid üksikud tegevusalad, neist enim veondus ja laondus, energeetika ning ehitus.
As production in the energy sector was held down by the warm winter and an increase in the share of energy imported, the negative contribution of the sector to GDP will fade out in the second quarter.
Kuna energiasektori toodang kahanes sooja talve ning imporditud energia osakaalu suurenemise tõttu, taandub selle tegevusala negatiivne panus juba teises kvartalis.
The negative contribution of transportation and storage to economic growth will also be reduced from the second quarter due to the change in comparison base, as the fall in the value added of the sector started at the same time last year.
Veonduse ja laonduse negatiivne panus majanduskasvu väheneb võrdlusbaasi muutumise tõttu samuti teises kvartalis, sest selle tegevusala lisandväärtuse langus sai alguse eelmisel aastal samal ajal.
Demand in export markets, which companies say has been the biggest restriction on higher production, will start to improve gradually.
Nõudlus eksporditurgudel, mis on ettevõtete hinnangul tootmist seni enim piiranud, hakkab järk-järgult paranema.
As production capacity in the economy is still under-utilised, companies are able to fulfil larger orders.
Kuna tootmisvõimsus on majanduses veel alarakendatud, on ettevõtetel võimalik suurenevaid tellimusi ka täita.
Growth has recovered at the expected rate in the euro area as a whole, but has picked up less quickly than had been hoped in the main target markets of several Estonian exports.
Majanduskasv euroalal tervikuna on taastunud oodatud tempos, kuid mitmel peamisel Eesti eksporditurul on kasv kiirenenud loodetust tagasihoidlikumalt.
The risk of unexpected developments in individual target markets will make it important for companies to be flexible in their range of products and target markets and in their ability to change to other markets.
Üksikute turgude ootamatu areng seab ettevõtete jaoks olulisele kohale paindlikkuse nii toodete ja turgude mitmekesistamise kui ka olemasolevate turgude asendamise suhtes.
The deterioration in the external environment following the conflict between Ukraine and Russia at the start of this year temporarily lowered the confidence of companies and households, but the actual impact on the economy has so far been small.
Selle aasta alguses väliskeskkonda nõrgestanud konflikt Venemaa ja Ukraina vahel kahandas ajutiselt ettevõtete ja kodumajapidamiste kindlustunnet, kuid reaalne mõju majandusele on seni olnud väike.
If tensions rise and sanctions are applied, then opportunities for exports might be more restricted than is forecast, both for direct trade with Russia and Ukraine and indirectly for trade with other partner countries.
Olukorra pingestumise ja sanktsioonide kehtestamise korral võivad siiski ekspordivõimalused osutuda prognoositust kesisemaks nii vahetu kaubandusliku mõju tõttu Venemaa ja Ukrainaga kui ka teiste kaubanduspartnerite kaudu.
In this case the recovery in Estonian economic growth may be delayed.
Sel juhul lükkuks edasi ka Eesti majanduskasvu taastumine.