natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The coins are minted in the Royal Dutch Mint, the Koninklijke Nederlandse Munt.
Mündid on vermitud Hollandi Kuninglikus Rahapajas (Koninklijke Nederlandse Munt).
The Eesti Pank Museum at Estonia pst 11, Tallinn is open from Tuesdays to Fridays 12.00-17.00 and on Saturdays 11.00-16.00.
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11) on avatud teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeval kell 11-16.
Information about the stamp can be found on the Eesti Post website at http://www.post.ee/?id=1946&prod_id=8599&&langchange=1
Postmargi info leiab Eesti Posti veebilehel http://www.post.ee/index.php?id=1595&product_id=8599&c_tpl=1019
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This means that by agreement with the bank, it will be possible for clients to make payments in the old format until 1 August.
See tähendab, et poole aasta jooksul kuni 1. augustini võib pangaga kokkuleppel teha makseid veel ka vanas formaadis.
Estonia has already set up a one-year transition period for private clients, who will still be able to make payments using domestic account numbers, and for companies, who will be able to use a conversion service for the ISO messaging format by agreement with their bank.
Samas kehtib juba Eestis aastane üleminekuperiood eraisikutele, kes saavad makseid sisestades kasutada vajadusel veel vana kontonumbrit, ja ettevõtetele, kes saavad pangaga kokku leppides kasutada ISO sõnumistandardi teisendusi.
From 1 February 2015 it will only be possible to make payments under the SEPA conditions.
Alates 1. veebruarist 2015 kehtivad ainult SEPA tingimused.
Further information and answers to questions can be obtained from the banks.
Küsimuste korral ja täpsema info saamiseks palume ühendust võtta oma kodupangaga.
Guidelines and advice on the necessary changes can be found on the website of the Estonian Banking Association.
Vajalike muudatuste juhiseid ja abimaterjale leiate Pangaliidu veebilehelt.
Further information on SEPA can be found on the Eesti Pank website at http://www.eestipank.ee/en/payment-systems/single-euro-payments-area-sepa.
SEPA kohta saate täpsemat infot Eesti Panga veebilehelt www.eestipank.ee/sepa.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
From February 2014 it will only be possible to use bank account numbers in the international IBAN format when making invoices and payments in Estonia.
Alates 2014. aasta veebruarist tohib Eestis arvetel ja maksete tegemisel kasutada ainult rahvusvahelisel ehk IBAN-kujul kontonumbrit.
From February all companies and institutions will only be able to use IBAN format account numbers, while private clients will have a one-year transition period.
Kuigi ettevõtted ja asutused peavad alates veebruarist kasutama ainult IBAN-kontonumbrit, kehtib eraisikutele aastane üleminekuperiood.
It should also be remembered that payments between banks will be somewhat slower from February.
Silmas tuleb pidada ka seda, et alates veebruarist muutuvad pankadevahelised maksed mõnevõrra aeglasemaks.
Payments within a bank will be made as before.
Pangasisesed maksed toimivad ikka endiselt.
Prices for transport rose more than any other from their November levels, but this was offset by a lower cost of living for households.
Novembriga võrreldes kallines kõige enam transport, kuid seda tasakaalustas majapidamiste eluasemekulude odavnemine.
Inflation for the whole of 2013 in Estonia stood at 2.8%.
2013. aasta kokkuvõttes tõusis hinnatase Eestis 2,8%.
Although inflation was above 3% in the first half of the year it started to fall in the summer and by September it had reached its lowest level for three years.
Kuigi eelmise aasta esimesel poolel ulatus inflatsioon üle 3%, hakkas see suvekuudel aeglustuma ning jõudis septembriks viimase kolme aasta madalaimale tasemele.
The decline in inflation was mainly due to slower price growth in the external environment, which was passed on to Estonian consumers through imports.
Inflatsiooni pidurdas peamiselt vähene hinnakasv väliskeskkonnas, mis jõudis impordi kaudu ka Eesti tarbijateni.
Lower prices for imported energy and imported food products had a major impact in the second half of the year.
Teisel poolaastal oli suurim mõju imporditava energia ning imporditavate toidukaupade odavnemisel.
The cost of the consumer basket has fallen steadily in monthly terms over the past half year, mainly due to the fall in the price of imported energy.
Tarbijakorv on viimasel poolaastal kuuvõrdluses peaasjalikult imporditava energia hinna languse tõttu pidevalt odavnenud.
Core inflation, which is based mainly on domestic factors and covers the consumer basket without energy and food, was only 0.8% last year.
Alusinflatsioon, mis sõltub peamiselt sisemaistest teguritest ning hõlmab tarbijakorvi ilma energia ja toiduaineteta, ulatus eelmisel aastal üksnes 0,8%ni.
Core inflation was restrained to a notable extent by the fall in the prices of communications, and also by the change to free services for higher education and Tallinn city transport, and without these inflation would have run at 3.8% in 2013.
Alusinflatsiooni pidurdasid märkimisväärselt sideteenuste odavnemine, kuid ka tasuta teenused, kõrgharidus ja Tallinna ühistransport, ilma milleta oleks 2013. aasta inflatsioon olnud 3,8%.
However, wage costs increased as the rapid rise in employment reduced the available supply of labour and so competition for labour intensified.
Jõudsalt suurenes aga palgakulu, kuna hõive kiire kasv vähendas vaba tööjõu hulka ning konkurents tööjõu pärast tihenes.
Preliminary estimates indicate that inflation fell in the euro area in December to 0.8% and the average for the whole of 2013 in the euro area was 1.3%.
Euroala inflatsioon aeglustus esialgsel hinnangul detsembris 0,8%ni ning 2013. aasta keskmiseks hinnatõusuks kujunes euroalal 1,3%.
Prices fell in several euro area countries at the end of the year, but deflation was only an issue in those countries most affected by the economic crisis.
Mitmes euroala riigis hinnatase aasta lõpus langes, kuid deflatsioon puudutas üksnes majanduskriisist kõige rohkem räsitud riike.
Inflation is expected to continue falling at the start of the year as the impact of the opening of the electricity market a year ago disappears.
Aasta algul on oodata inflatsiooni edasist aeglustumist, sest aastataguse elektrituru avanemise mõju taandub.
Inflation will accelerate in the second half of the year due to higher prices for both imports and domestic output.
Teisel poolaastal hinnatõus mõnevõrra kiireneb – nii imporditava kui ka sisemaise inflatsiooni tõttu.
There are two reasons why Eesti Pank's participation in the Eurosystem has changed.
Eesti Panga osalus eurosüsteemis muutus kahel põhjusel.
The capital keys of the European Central Bank are adjusted every five years or whenever a country joins the EU.
Euroopa Keskpanga kapitalivõtit korrigeeritakse iga viie aasta tagant ja uue riigi astumisel Euroopa Liitu.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 717 billion euros at the end of 2013, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 178 billion euros.
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli 2013. aasta lõpu seisuga vastavalt 717 miljardit eurot ja 178 miljardit eurot.
“The budget of the central bank reflects the management's vision of an efficient organisation.
„Keskpanga eelarve peegeldab Eesti Panga juhatuse nägemust tõhusast organisatsioonist.
We have reduced staff numbers in support services and found ways to make savings from infrastructure and other service costs.
Tugiteenuste arvelt vähendasime töökohtade arvu ning leidsime säästuvõimalusi taristu- ja muude teenuste kuludes.
The sale of our property in Kuressaare also helped limit our expenses.
Kuressaare kompleksi müük aitas samuti piirata kulusid.
The main growth in our expenses has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson.
Põhiliseks kasvukohaks on personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Hansson explained that the strategic vision of the management is very clear if costs are compared over a long period.
Hanssoni sõnul on juhatuse strateegiline vaade hästi nähtav, kui võrrelda kulusid pikema perioodi vältel.
“The Eesti Pank budget has increased by slightly less than one percent over the last two years, at a time when Estonia's nominal economic growth is forecast to have been over 12 percent.
„Eesti Panga eelarve on viimase kahe aasta peale kokku kasvanud veidi alla 1 protsendi, kuid sama ajaga peaks Eesti nominaalne majanduskasv ulatuma üle 12 protsendi.
We have put particular limits on our spending on support services.
Eelkõige oleme  piiranud tugiteenuste kulusid.
We are also continually assessing our staffing requirements as wage costs and IT costs will continue to rise in the longer term”.
Samuti hindame pidevalt töökohtade vajalikkust, sest pikas plaanis jätkavad kasvu palga- ja IT-kulud,“ lisas Hansson.
This means that the relative costs of central banking services should not rise for Estonian society.
Seega keskpanga teenuste suhteline kulu Eesti ühiskonnale ei tohiks tõusta.
The central bank's budget for 2013 was 0.095% of GDP, but the budget for 2014 will be 0.087% of the GDP predicted in the economic forecast.
Kui keskpanga 2013. aasta eelarve maht oli 0,095 protsenti SKPst, siis majandusprognoosile tuginedes on 2014. aasta eelarve puhul sama näitaja vaid 0,087 protsenti SKPst.
The bank employed three fewer people than in the previous year.
Võrreldes möödunud aastaga on töökohtade arv vähenenud 3 võrra.
The rise in salaries will make them roughly comparable to those for similar positions in the financial sector in Tallinn, where Eesti Pank competes for employees.
Palgatõusu tulemusel jääb Eesti Panga palgatase töökohtade lõikes ligikaudu võrreldavaks Tallinna finantssektoriga, millega keskpank tööturul peamiselt konkureerib.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by eight percent in total to one million euros.
Kulutused koolitustele, töölähetustele ja bürookuludele vähenevad kokku 8 protsenti 1 miljoni euroni.
Hansson explained that the single banking supervision will create additional work and that in future additional staff may be needed to handle this.
Hanssoni sõnul toob ühtne pangandusjärelevalve keskpangale tööd juurde ning tulevikus võib selles töölõigus lisanduda töökohti.
The costs of various services have been reduced by seven percent to 7.2 million euros, with the major part of this coming from the fall in cash handling costs.
Erinevate teenustega seotud kulud vähenevad 7 protsenti 7,2 miljoni euroni, sellest märgatava osa moodustab sularahakulude langus.
The central bank's infrastructure expenses will fall by eleven percent this year to around one million euros.
Kulud keskpanga taristule kahanevad tänavu 11 protsenti ja ulatuvad ligi miljoni euroni.
The sale of the Kuressaare property in autumn contributed to the reduction in costs as it brought administrative and depreciation costs down.
Oma osa kulude vähendamises andis sügisel müüdud Kuressaare kompleks, mille tõttu langesid käitlus- ja amortisatsioonikulud.
Investments in fixed assets will fall in 2014 by five percent to 1.3 million euros.
Investeeringud põhivarasse vähenevad 2014. aastal 5 protsenti 1,3 miljoni euroni.
The largest investments this year will be in the completion of the renovation of the Sakala 4/6 building, and purchases of server computers and economic forecasting and data analysis software.
Keskpanga suurimad investeeringud sel aastal on Sakala 4/6 hoone remondi lõpetamine, serverarvutite ost ning majandusprognoosi ja andmeanalüüsi tarkvara soetamine.
The central bank will also update its cash processing software this year.
Samuti uuendab keskpank tänavu rahatöötlemisseadmete tarkvara.
Eesti Pank's forecasts show that the revenues for this year for the central bank will be 31.6 million euros.
Eesti Panga prognoosi kohaselt on keskpanga selle aasta tulude maht 31,6 miljonit eurot.
The largest share of Eesti Pank's income comes from income related to the single monetary policy of the euro area.
Valdava osa Eesti Panga tuludest moodustavad euroala ühtse rahapoliitikaga seotud tulud.
The bank also expects to gain income from management of foreign reserves and other operating revenues.
Lisaks plaanib Eesti Pank tulu välisreservide haldusest ja muudest tegevustuludest.
The bank is expected to have profit of 10 million euros this year.
Keskpanga oodatav kasum käesoleval aastal on 10 miljonit eurot.
Eesti Pank's operating revenues for 2013 will be published in the central bank's annual report in the first half of 2014.
Eesti Panga 2013. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2014. aasta esimesel poolaastal.
Reports for earlier years can be accessed from the bank's website: http://www.eestipank.ee/en/publications/series/annual-report
Eelmiste aastate aruanded on kättesaadavad panga kodulehel: http://www.eestipank.ee/publikatsioonid/aastaaruanne.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 January Latvia joined the euro area and on that date the euro became the currency of Latvia at the exchange rate of 1 euro = 0.702804 lats.
Alanud aasta 1. jaanuarist ühines Läti euroalaga ja sel päeval võeti Lätis kasutusele euro kursiga 1 euro = 0,702804 latti.
Latvian banknotes can be exchanged in the museum of Eesti Pank during its opening hours within the daily limit per person and per transaction of 1000 euros.
Lati pangatähti saab vahetada Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal, päevalimiit inimese ja tehingu kohta on 1000 eurot.
Latvian banknotes will be exchanged by all the central banks of the euro area during the next two months.
Läti pangatähti vahetavad kahe kuu vältel kõik euroala keskpangad.
Lat banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Latvia until the end of June and in 302 Latvian post offices until the end of March.
Lätis on võimalik vahetada keskkursiga nii lati pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni  selle aasta juuni lõpuni ning 302 Läti postkontoris kuni märtsi lõpuni.
The Latvian central bank will exchange lats for euros at the central rate with no limits on amounts or on time.
Latte vahetab eurodeks ka Läti keskpank – keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Lats in current accounts in Latvian banks were automatically converted to euros at the central rate without any service fee.
Lätis pankades arvelduskontodel olevad latid vahetati eurodeks automaatselt keskkursiga ja teenustasuta.
From the start of this year it will only be possible to exchange kroons for euros in the museum of Eesti Pank.
Eesti Pank tuletab meelde, et alates sellest aastast saab kroone eurodeks vahetada vaid Eesti Panga muuseumis.
For further information:  Shop of the museum of Eesti Pank: +372 668 0650  Eesti Pank information line: +372 668 0719
Lisateave:  Eesti Panga muuseumipood: 668 0650  Eesti Panga infotelefon: 668 0719
Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The portfolio stood at 15.9 billion euros at the end of the month, which was 3.6% more than a year earlier.
Portfelli maht oli kuu lõpus 15,9 miljardit eurot ehk 3,6% suurem kui aasta tagasi.
The total volume of loans and leases to companies grew by 3.1% over the year.
Ettevõtete laenude ja liisingute maht kasvas aastataguse ajaga võrreldes 3,1%.
As in previous months, the fastest growth was in loans issued to companies in trade, industry and energy.
Sama moodi kui eelmistel kuudel kasvas teistest kiiremini kaubandus-, tööstus- ja energeetikaettevõtetele väljastatud laenude maht.
The stock of housing loans was 4% larger in November than a year earlier.
Eluasemelaenude maht suurenes novembris aasta võrdluses 4%.
Around 81 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in previous months.
Uusi eluasemelaene väljastati 81 miljoni euro väärtuses, umbes sama palju kui eelmistel kuudel.
The fastest growth in other household loans was in car leases, which were up 14.6% in volume over the year.
Majapidamiste muude laenude hulgas jätkas kiiret kasvu autoliising, mille maht suurenes aastaga 14,6%.
The average interest rate for new housing loans in November was at the average level for the year of 2.2%.
Uute eluasemelaenude keskmine intressimäär oli novembris aasta keskmise taseme juures (2,2%).
At the same time when base interest rates have been falling, the average interest margins on housing loans have risen throughout the year.
Samal ajal kui baasintressimäärad on langenud, on eluasemelaenude keskmine intressimarginaal selle aasta jooksul kasvanud.
The average interest rate for long-term loans taken by companies in November was 2.3%.
Novembris väljastatud ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 2,3%.
The volume of loans that were long-term overdue continued to decline in November.
Pikemaajaliselt viivises olevate laenude maht jätkas novembris kahanemist.
The stock of loans overdue for more than 60 days shrank by 155 million euros by the end of the month to make up 1.3% of the loan portfolio.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht vähenes kuu lõpuks 186 miljoni euroni, moodustades 1,3% laenuportfellist.
The deposits of Estonian companies and households grew at an accelerating annual rate of 10.4% in November.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu kasv kiirenes novembris 10,4%ni.
Total deposits increased by 121 million euros during the month to 10.6 billion euros.
Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 121 miljoni euro võrra, 10,6 miljardi euroni.
Growth in corporate deposits has picked up in recent months, and stood at 14.3% in November.
Ettevõtete hoiuste mahu kasv on viimastel kuudel kiirenenud, novembris 14,3%ni.
The volume of household deposits was 7.2% larger than a year earlier.
Majapidamiste hoiuste maht suurenes aasta võrdluses 7,2%.
The volume of non-residents’ deposits has shrunk during the second half of the year.
Mitteresidentide hoiuste maht on selle aasta teisel poolel vähenenud.
Non-resident deposits fell to 18% of the total of non-financial sector deposits by the end of November.
Nende osakaal reaalsektori hoiuste kogumahus kahanes novembri lõpuks 18%ni.
Financial sector statistics and the publication schedule for them
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender.
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“In organising our work we aim to be an efficient organisation, and we are moving in the right direction.
„Töökorralduse poolest tahame olla tõhus organisatsioon ja oleme liikunud õiges suunas.
The Eesti Pank budget has been growing at a slower rate than nominal GDP for five or six years now.
Eesti Panga eelarve on juba 5-6 aastat kasvanud aeglasemalt nominaalsest majanduskasvust.
The main growth in the central bank budget in recent years has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market.
Viimastel aastatel on keskpanga eelarve põhiline kasvukoht personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis.
If wages are rising by 5% in the sector we compete with, we can’t be left too far behind or else we would lose our experienced experts.
Kui konkureerivas sektoris on palgatõus 5 protsenti, siis me ei saa sellest palju maha jääda, muidu kaotaksime kogenud eksperte.
We have mainly succeeded in raising wages through internal reorganisation, by looking for savings from other expenditure.
Palgatõusuks oleme võimalusi leidnud peamiselt tänu sisemistele ümberkorraldustele, otsides säästuvõimalusi muude kulude arvelt.
Although the work of the central bank has increased in recent years, the number of staff here has not, and it has in fact fallen for several years”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank.
Kuigi viimastel aastatel on keskpanga ülesannete maht suurenenud, siis pole töötajate arv kasvanud, vaid on mitme aasta võrdluses langenud,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Figure.
Joonis.
Eesti Pank expenditure and budget 2004-2016 in relation to GDP.
Eesti Panga kulud ja eelarved 2004-2016 võrdluses SKPga.
The columns show the budgeted expenditure for 2015-2016 and actual expenditure for the preceding years.
Tulpades näitavad aastad 2015-2016 planeeritud eelarvekulusid ning nendele eelnevad aastad näitavad tegelikku kulu.
Costs for services other than cash handling will rise 0.7% next year to 4.9 million euros.
Teenustega (sularahakulusid arvestamata) seotud kulud kasvavad järgmisel aastal 0,7 protsenti 4,9 miljoni euroni.
Eesti Pank has made savings from its administration and management costs and has increased spending on IT services, particularly joint IT projects with the central banks of the euro area.
Eesti Pank kärpis oma haldus- ja majanduskulusid ning teenustest tõusid IT-kulud, eelkõige ühised IT-projektid euroala keskpankadega.
Eesti Pank expects to employ 237.7 people next year, which is the same as in 2015.
Eesti Pangas on kavas järgmisel aastal täita 237,7 töökohta, mis on sama tase võrreldes käesoleva aastaga.
The central bank payroll will be 4% larger than in 2015 at 9.5 million euros.
Keskpanga töötajate palgafond kasvab 4 protsenti 9,5 miljoni euroni.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by 4.2% to 0.99 million euros.
Koolituse, töölähetuste ja bürookulud vähenevad kokku 4,2 protsenti 0,99 miljoni euroni.
Eesti Pank is planning 530 business trips next year in connection with the European Central Bank, down from the 540 planned for this year.
Eesti Pank plaanib teha järgmisel aastal 530 Euroopa Keskpangaga seotud töölähetust, selle aasta plaanis oli lähetusi 540.
Investments in fixed assets will increase in 2016 to 2.6 million euros.
Investeeringud põhivarasse kasvavad 2016. aastal 2,6 miljoni euroni.
The central bank plans to continue next year with construction work on its external perimeter and to buy computer servers and network equipment.
Keskpangal on järgmisel aastal kavas jätkata välisperimeetri ehitustöödega ning osta serverarvuteid ja võrguseadmeid.
The largest development work is related to the system for collecting statistical reports, and development is also planned for administration and personnel software.
Suurim arendustöö on seotud statistiliste aruannete kogumise süsteemiga, samuti on kavas majandus- ja personalitarkvara arendustööd.
The next wave of the research into the financial behaviour and consumption habits of Estonian households will start in 2016, and its costs will be spread over three years.
2016. aastal algab järjekordne rahvusvaheline leibkondade finantskäitumise ja tarbimisharjumuste uuring, mille kulud on jaotatud kolme aasta peale.