natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ardo Hansson’s photo is available on the website of Eesti Pank.
Ardo Hanssoni foto leiab Eesti Panga kodulehelt.
On February 21, President Toomas Hendrik Ilves signed the resolution on the appointment of Ardo Hansson as Governor of Eesti Pank in accordance with the proposal of the Supervisory Board of Eesti Pank dated February 1.
President Toomas Hendrik Ilves kirjutas 21. veebruaril alla otsusele nimetada Ardo Hansson Eesti Panga presidendiks, lähtudes keskpanga nõukogu 1. veebruari ettepanekust.
Pursuant to the Constitution of the Republic of Estonia, the Governor of Eesti Pank shall be appointed to office by the President of the Republic on the proposal of the Supervisory Board of the central bank.
Põhiseaduse kohaselt nimetab Eesti Panga presidendi ametisse Vabariigi President keskpanga nõukogu ettepanekul.
The proposal requires the votes-in-favour of at least five members of the Supervisory Board.
Ettepaneku tegemiseks on vaja vähemalt viie nõukogu liikme poolthäält.
By law, the governor of the central bank is appointed to office for a term of seven years, not for more than one consecutive term.
Seaduse kohaselt on keskpanga presidendi ametiaeg seitse aastat ja see on ühekordne.
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  avalike suhete allosakond  Eesti Pank  eurosüsteem  tel: 668 0965, 512 6843  e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The quota payment will not affect the state budget.
Riigieelarvet kvoodimakse ei mõjuta.
In order for the quota increase to take effect, the increase must be approved by the countries whose participation amounts to 70% of the total volume of IMF quotas.
Et kvoodi suurenemine jõustuks, peavad oma nõusoleku andma need liikmesriigid, kelle osalus moodustab 70% IMFi kvootide üldmahust.
The IMF’s proposal to raise the quotas was prompted, above all, by the need to double the IMF’s resources in the conditions of a global financial crisis, by considering the changed position of quickly developing member states (including Estonia) in the global economy.
IMFi ettepanek kvootide suurendamiseks oli ajendatud eeskätt vajadusest kahekordistada üleilmse finantskriisi valguses IMFi ressursse, arvestades sealjuures kiirelt arenevate liikmesriikide (sh Eesti) muutunud positsiooni maailma majanduses.
The IMF reviews the quotas of its member states on a regular basis - at least once every five years.
IMFi liikmesriikide kvoodid vaadatakse üle regulaarselt   vähemalt iga viie aasta järel.
The quota determines the maximum participation of the member state in the IMF.
Kvoot määrab liikmesriigi maksimaalse osaluse IMFis.
The size of the quota is calculated based on the established formula by taking account of the GDP, trade openness, economic volatility (capital flows, current account) and the currency reserves.
Kvoodi suurus arvutatakse kokkulepitud valemiga, milles võetakse arvesse riigi sisemajanduse kogutoodangut, kaubanduse avatust, majanduse muutlikkust (kapitalivood, jooksevkonto) ja valuutareservide suurust.
The quota also determines the member state’s chances to apply for an IMF loan, with access to the IMF’s credit lines usually linked to the country’s participation.
Kvoodid määravad suuresti ka liikmesriigi võimalused saada IMFilt laenu, kuna ligipääs IMFi krediidiliinidele on tavapäraselt seotud riigi osaluse suurusega.
The partakers include the management and experts of both central banks.
Seminarist võtavad osa mõlema keskpanga juhtkonna esindajad ja eksperdid.
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  avalike suhete allosakond  Eesti Pank  eurosüsteem  tel: 668 0965, 512 6843  e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Then, I am going to focus on the euro area economic and monetary policy, as well as on economic developments in Estonia and the activities of the central bank against the backdrop of the euro area financial crisis.
Seejärel peatun euroala majandus- ja rahapoliitikal ning Eesti majanduse arengul ja keskpanga tegevusel euroala finantskriisi taustal.
[EESTI PANK IN THE YEAR 2011]
[EESTI PANGA AASTA 2011]
2011 was an action-packed year for Eesti Pank.
2011. aasta oli Eesti Panga jaoks tööderohke.
First of all, the central bank had to carry out the work required for the changeover to the single currency.
Esiteks tuli lõpule viia kõik need tööd, mida keskpangal tuleb teha vääringut teise vastu vahetades.
Our main task is to contribute to price stability in the euro area along with other Eurosystem central banks.
Koos teiste euroala keskpankadega on meie peamine ülesanne aidata kaasa hindade stabiilsuse säilitamisele euroalal.
From the beginning of 2011, the Governor of Eesti Pank partakes in decisions affecting not only the people of Estonia, but also the 300 million residents of the euro area.
2011. aasta algusest saadik räägin Eesti Panga presidendina kaasa otsustes, mis ei puuduta ainult Eesti elanikke, vaid rohkem kui 300 miljonit inimest euroalal.
[EURO AREA ECONOMY AND MONETARY POLICY IN 2011]
[EUROALA MAJANDUS JA RAHAPOLIITIKA 2011]
Monetary policy-making proved quite a challenge in the euro area in 2011.
Euroala 2011. aasta rahapoliitika kujundamine oli keeruline.
The second half of the year bore no resemblance to the first.
Euroala majanduses olid aasta esimene ja teine pool väga eriilmelised.
The beginning of the year witnessed a continued, albeit slower, economic recovery, both on the global scale and in the euro area.
Aasta alguses jätkus nii üleilmse kui ka euroala majanduse elavnemine, kuigi kasvutempo oli varasemast aeglasem.
Liquidity was plentiful and oil and other commodity prices soared, exerting price pressures in the euro area.
Nafta ja muu toorme hinnad tõusid, likviidsust oli rohkesti ning surve euroala hinnakasvule suurenes.
The tide turned in the second half of the year, when waning confidence and growing uncertainties in the financial markets started curbing global growth.
2011. aasta teisel poolel olukord muutus ning üleilmset kasvu hakkas pärssima üldise kindlustunde vähenemine ja ebakindluse kasv finantsturgudel.
This was brought about by market participants’ concerns about the public finances development in several euro area countries.
Põhjus oli turuosaliste mure mitme euroala riigi rahanduse arengu pärast.
Changes in the economic environment were accompanied by a sharp decline in consumer and corporate confidence in August.
Majanduskeskkonna muutusi saatis tarbijate ja ettevõtete kindlustunde järsk vähenemine augustis.
Companies were cautiously optimistic in the first half of the year, but summer saw a postponement of investment and recruitment decisions.
Kui aasta esimesel poolel olid ettevõtted ettevaatlikult optimistlikud, siis alates suvest hakati investeerimis- ja värbamisotsuseid suureneva ebakindluse tõttu edasi lükkama.
Confidence loss slowed economic growth, easing inflationary pressures.
Üldisest ebakindlusest tingitud majanduskasvu pidurdumine kahandas inflatsioonisurvet.
In November and December, we thus lowered the interest rates to an all-time low.
Seetõttu alandasime Euroopa Keskpanga nõukogu otsusega novembris ja detsembris intressimäärad läbi aegade madalaimale tasemele.
The ability of commercial banks to issue loans to companies and households was thus significantly reduced.
Paraku osutus kriis sedavõrd ulatuslikuks, et rahapoliitika ülekandemehhanismide toime oli häiritud ja kommertspankade võime ettevõtetele ja majapidamistele laenu anda vähenes oluliselt.
Looking back, it has to be admitted that the annual growth in consumer prices was faster than expected, amounting to 2.7%.
Tagasivaates tuleb tõdeda, et tarbijahindade kasv kujunes euroalal aasta kokkuvõttes soovitust kiiremaks ja küündis 2,7 protsendini.
Inflation picked up mostly due to the price growth of commodities.
Inflatsioon kiirenes eeskätt toormehindade kallinemise tõttu.
This is confirmed by core inflation remaining below 1.5%.
Seda kinnitab alusinflatsiooni indeksi jäämine allapoole 1,5 protsendi taset, mis tähendab, et tarbijakorv kallines nii palju ilma toidu ja energiakandjate hindadeta.
Inflation expectations are also in line with our long-term goal.
Edasised inflatsiooniootused on kooskõlas meie pikaajalise inflatsioonieesmärgiga.
The Supervisory Board of Eesti Pank thus resolved to raise the central bank’s capital adequacy ratio to the average level of euro area central banks in the long term.
Seetõttu otsustas Eesti Panga nõukogu  viia keskpanga reservide mahu suhtena riskivaradesse pikemas perioodis võrreldavale tasemele euroala keskpankade keskmisega.
In order to bring the ratio into line with Eesti Pank’s participation in the Eurosystem, the capital adequacy ratio must be raised.
Eesti Panga omakapitali tase võrrelduna eurosüsteemiga peab kasvama sama suureks, kui on Eesti Panga osalus eurosüsteemis.
This means that the central bank’s equity must be raised from 0.37 billion euros to approximately 1.3 billion euros.
See tähendab, et keskpanga omakapital peab 0,37 miljardilt eurolt tõusma  ligikaudu 1,3 miljardile eurole.
Eesti Pank’s equity currently stands at 0.07% of the Eurosystem’s total equity, while Eesti Pank’s participation in the Eurosystem stands at 0.26%.
Praegu on Eesti Panga omakapitali maht 0,07 protsenti kogu eurosüsteemi omakapitalist, samal ajal kui Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
[QUO VADIS, EURO AREA?]
[KUIDAS EDASI — EUROALA VAADE]
Closer cooperation in the field of economic policy, along with clear-cut, functional rules, serve the interests of all members.
Tihedam majanduspoliitiline koostöö ning toimiv ja selge reeglistik on meie kõigi huvides.
Even though budget adjustments may curb economic growth in the immediate future, they will help ensure the sustainability of public finances and lower the risk premia of sovereign bonds.
Kuigi eelarvete vajalikul määral kohandamine võib lähitulevikus majanduskasvu pärssida, aitab see kaasa riigirahanduse kestlikkusele ja seega riigivõlakirjade riskipreemiate kahanemisele.
We must reverse the growth in debt burden and establish a framework which would support market confidence in the sustainability of public finance management in euro area countries.
Võlakoormuse kasv tuleb peatada ja luua raamistik, mis toetaks turgude usku euroala riikide rahanduse kestlikkusse.
This is the common interest of all euro area Member States.
See on kõigi euroala riikide ühine huvi.
Alongside crisis management measures, we must lay emphasis on ensuring stability in the long perspective.
Kriisitõrjemeetmete kõrval tuleb pöörata tähelepanu stabiilse kasvupinnase loomisele pikemas vaates.
To ensure an outlook for growth, we must implement structural reforms to enhance economic flexibility, competitiveness and employment.
Kasvuvõimekuse nimel tuleb tegeleda struktuurireformidega, mis suurendaksid majanduse paindlikkust, konkurentsivõimet ja tööhõivet.
The key task of the Eurosystem central banks, including Eesti Pank, is to ensure general price stability in the euro area.
Eurosüsteemi keskpankade, sealhulgas Eesti Panga peaeesmärk on ka sellises olukorras euroala üldise hinnastabiilsuse säilitamine.
This should be the principle goal of monetary policy and the main mission of the central bank in its efforts to facilitate economic growth and create jobs.
See on parim, mida rahapoliitika saab teha ja mida keskpank saab teha majanduskasvu soodustamiseks ja töökohtade loomiseks.
[CONCERNING ESTONIA]
[EESTI TEEMADEL]
Unlike several other euro area countries, Estonia had no need to engage in local crisis management in 2011.
2011. aastal ei tulnud Eestis, erinevalt mitmest teisest euroala riigist, õnneks tegelda kohaliku kriisitõrjega.
The Estonian economy showed notable adjustment ability against the backdrop of the uncertain environment.
Eesti majandus ilmutas üleüldises ebakindlas keskkonnas möödunud aastal märkimisväärset kohanemisvõimet.
Our annual economic growth (7.6%) was the fastest in the euro area.
Aasta kokkuvõttes kujunes majanduskasv  euroala kiireimaks ja ulatus 7,6%ni.
Moreover, the economic developments were far more balanced than before the crisis: the current account was in a moderate surplus and domestic price pressures remained subdued.
Seejuures oli majanduse areng märksa tasakaalulisem kui enne kriisi: jooksevkonto oli mõõdukas ülejäägis ning sisemaine hinnasurve vaoshoitud.
Unfortunately, it has to be admitted that food and energy prices affect the cost of the consumer basket more than in older euro area Member States.
Paraku tuli taas tõdeda, et toidu- ja  energiahinnad mõjutavad meil tarbijakorvi maksumust rohkem kui euroala vanades liikmesriikides.
Thus, consumer prices accelerated to 5% in Estonia.
Seetõttu kiirenes tarbijahindade kallinemine  Eestis 5%ni.
Estonia stands strong, compared to the EU average.
Euroopa Liidu keskmisega võrreldes on Eesti riigirahandus ka praegu tugevas seisus.
In the midst of a crisis, we demonstrated our ability to quickly fix the balance in times of trouble.
Kriisi ajal tõestasime, et suudame hädaolukorras eelarvetasakaalu kiiresti parandada.
Our State Budget Strategy has set out a budget policy framework for the medium perspective.
Meil on riigi eelarvestrateegia näol juba pikka aega olemas eelarvepoliitika keskmise perspektiivi raamistik.
For example, the budget strategy prepared in the spring of 2011 set its sights on restoring the consolidated budget surplus.
Näiteks 2011. aasta kevadel valminud eelarvestrateegias seati eesmärgiks taastada 2013. aastal koondeelarve ülejääk.
As at 2012, the attainment of the objective has been postponed.
2012. aastal on selle eesmärgi saavutamine edasi lükatud.
Functions that are alien to the Eurosystem are best left to the European Stability Mechanism.
Euroala keskpankadele võõrad funktsioonid on otstarbekas üle anda Euroopa Stabiilsusmehhanismile.
There are two advantages to such a solution.
Sellel on kaks eelist.
Firstly, establishing conditions for the award of financial support allows guiding the recipient country’s economic policy in the desired direction.
Esiteks on võimalik abi saamise tingimusi seades kujundada abi saava riigi majanduspoliitikat soovitavas suunas.
As we all know, monetary policy measures cannot be used for eliminating the causes of the sovereign debt crisis.
Mis tahes rahapoliitilised meetmed aga teatavasti ei saa kõrvaldada võlakriisi põhjuseid.
Secondly, this will tighten the control of the member states’ governments and parliaments over crisis measures and ensure a better overview of the costs of the crisis measures.
Teiseks kasvab sellisel juhul oluliselt liikmesriikide valitsuste ja parlamentide kontroll kriisimeetmete üle ning paraneb ülevaade kriisimeetmetega seotud kuludest.
[TO SUM UP]
[LÕPETUSEKS]
The right decisions can only be made when we understand the economy.
Õigeid otsuseid saab teha siis, kui on teada, mis majanduses toimub.
It does not serve our interests to monitor just our own activities — we also need to monitor the development plans and objectives of other euro area countries (and not only Greece or Portugal).
Meie huvides pole jälgida ainult enda tegemisi, vaid ka teiste euroala riikide (seejuures mitte ainult Kreeka või Portugali) arengukavasid ja eesmärgipüstitusi.
The European Economic and Monetary Union already has all the good characteristics for the achievement of which the union was established to begin with.
Euroopa majandus- ja rahaliidul on ka praegu olemas need head omadused, mille pärast see ühendus omal ajal ellu kutsuti.
We now need to enhance the union’s efficiency, potency and security in the service of our best interests.
Nüüd on vaja majandus- ja rahaliit meie kõigi hüvanguks paremini, kindlamalt ja turvalisemalt toimima panna.
Honourable President of the Riigikogu, honourable members of the Riigikogu.
Austatud Riigikogu esimees, austatud Riigikogu liikmed.
I would like to finish the speech by expressing my gratitude for the seven years of cooperation.
Oma tänase ettekande lõpetuseks soovin teid tänada seitsme aasta pikkuse koostöö eest.
Thank you for taking notice and account of the messages of Eesti Pank!
Tänan teid selle eest, et olete Eesti Panga sõnumid vastu võtnud ja nendega arvestanud.
On its behalf, Eesti Pank has always provided you with the best knowledge at its disposal.
Eesti Pank omalt poolt on teid alati varustanud oma parima teadmisega.
I sincerely hope that the constructive cooperation between the Riigikogu and Eesti Pank will continue in the years to come.
Loodan, et konstruktiivne koostöö Riigikogu ja Eesti Panga vahel jätkub ka tulevikus.
Thank you for your attention!
Tänan tähelepanu eest!
Euro area central banks took extraordinary measures to alleviate the significant deterioration of the crisis in the second half of 2011.
Eelmise aasta teises pooles järsult ägenenud kriisi leevendamiseks astusid euroala keskpangad erakorralisi samme.
"A strong fiscal policy contributes to the general well-being in Estonia.
„Tugev eelarvepoliitika aitab kasvatada heaolu Eestis.
The crisis taught us the importance of reserves, which ensure financing even at the most difficult of times."
Majanduskriisi õppetunniks oli varem kogutud reservide tähtsus, mis aitas riigil end rahastada väga keerulistel aegadel.“
According to Lipstok, the Estonian public finance stands strong, compared to Europe.
Eesti riigirahandus on Lipstoki hinnangul Euroopaga võrreldes tugev.
"At times of crisis, we demonstrated our ability to respond quickly.
„Kriisi ajal tõestasime, et suudame hädas kiiresti reageerida.
We now need to contemplate how to keep things in check at times of growth."
Nüüd tuleb mõelda, kuidas headel aegadel asju ohjes hoida.“
Lipstok is worried about the coalition's plan to postpone the achievement of a budget surplus beyond 2013 and deems it a sign of relaxation of the fiscal policy.
Lipstoki sõnul murettekitav valitsuskoalitsiooni kava lükata eelarveülejäägi saavutamine kaugemale 2013. aastast, sest see on märk eelarvepoliitika lõdvenemisest.
"The current framework enables to change long-term goals too easily.
„Praegune raamistik lubab pikaajalisi eesmärke liiga kergesti muuta.
According to the State Budget Strategy approved by the government at the end of April, the government is expecting public revenues in the amount of 6.42 billion euros in 2013.
Aprilli lõpus valitsuses kinnitatud Eesti eelarvestrateegia kohaselt prognoosib valitsus 2013. aasta riigitulude mahuks 6,42 miljardit eurot.
The Governor of Eesti Pank added that, considering the ageing of the population and other factors contributing to the growth in public spending, Estonia must set its sights on ensuring a budget surplus over the cycle.
Eesti Panga president lisas, et rahvastiku vananemist  ja ka muid kulude kasvu põhjustavaid asjaolusid arvestades peab Eesti sihiks olema valitsussektori eelarve tsükliülene ülejääk.
The Eesti Pank Governor's speech is also available on the central bank's website.
Eesti Panga presidendi kõne on leitav keskpanga kodulehelt.
In order for Estonia to be able to meet the common payment terms and conditions, and to ensure the current speed and quality of payment services, Eesti Pank will have to update its interbank retail payment system.
Selleks, et Eestis neid maksetingimusi täita ja samas tagada makseteenuste tänane kiirus ja kvaliteet, peab Eesti Pank uuendama senist pankadevahelist jaemaksesüsteemi.
said Head of the Clearing and Settlement Systems Department Mr Mihkel Nõmmela.
Praegu täidab seda rolli ESTA, mida kõik Eestis tegutsevad pangad ka kasutavad,“ ütles Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
The procurement results will probably be disclosed at the end of September.
Hanke tulemused selguvad eeldatavasti septembri lõpus.
For further information about SEPA see the web page of Eesti Pank.
Täpsemalt saab lugeda SEPA kohta Eesti Panga kodulehel.
ESTA is an interbank settlement system of ordinary payments, which settles domestic payments between banks.
ESTA on pankadevaheline jaemaksete süsteem, milles arveldatakse riigisiseseid makseid pankade vahel.
In 2011, ESTA settled an average of an hundred thousand domestic payments with total worth about 100 million euros.
2011. aastal arveldati ESTA vahendusel päevas keskmiselt 100 tuhat riigisisest makset kokku u 100 miljoni euro väärtuses.
For further information:  Ingrid Mitt   Eesti Pank  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank avalike suhete allosakond tel: 668 0965, 512 6843 e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
The Supervisory Board of Eesti Pank decided to pay Governor Andres Lipstok, who is leaving office, a termination payment equal to his 12 months’ basic salary.
Eesti Panga nõukogu otsustas maksta lahkuvale presidendile Andres Lipstokile lahkumishüvitist 12 kuu põhipalga ulatuses.
The decision was made considering Mr Lipstok’s contribution to the successful management of the bank over the past seven years, especially to the accession to the Eurosystem and to the smooth changeover to the single currency.
Nõukogu võttis otsuse tegemisel arvesse Andres Lipstoki panust panga tulemuslikul juhtimisel viimase seitsme aasta jooksul, eelkõige eurosüsteemiga (Euroopa Keskpank ja euroala keskpangad) liitumisel ja euro kasutuselevõtu sujuval tagamisel.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank takes place on 11 September.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 11. septembril 2012.
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave: Ingrid Mitt  avalike suhete allosakond  Eesti Pank  eurosüsteem  tel: 668 0965, 512 6843  e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee (ingrid.mitt [at] eestipank.ee) Meediapäringud: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee)
In April, corporate lending activity was the highest of the past three years.
Ettevõtete laenuaktiivsus oli aprillis viimase kolme aasta suuremaid.
New corporate loans and leasing amounted to 663 million euros, which is about 40% more than in April 2011.
Pangad andsid aprillis Eesti ettevõtetele laene ja liisinguid 663 miljoni euro väärtuses ehk ligi 40 protsenti rohkem kui eelmise aasta samal kuul.
More than a third of long-term loans was issued to the real estate sector.
Suhteliselt rohkem väljastati pikaajalisi laene, millest üle kolmandiku läks kinnisvaraettevõtetele.
Housing loans increased 17%, year-on-year, in April.
Eluasemelaene võeti aprillis 17 protsendi võrra suuremas mahus kui aasta eest.
Households’ borrowing capacity has improved due to increased income and low interest rates.
Majapidamistelaenuvõime on paranenud suurenenud sissetulekute ja madalate intressimäärade toel.
However, they tend to remain relatively cautious in taking on larger financial commitments, so credit growth has remained moderate, considering the low base level.
Samas on majapidamised endiselt üsna ettevaatlikud suuremate kulutuste tegemisel, mistõttu laenukäibe kasv on madalat baastaset arvestades püsinud mõõdukas.
The loan and leasing portfolio of banks increased by 8 million euros in April, amounting to 14.4 billion euros by the end of the month.
Pankade laenu- ja liisinguportfell suurenes aprillis 8 miljoni euro võrra, ulatudes kuu lõpus 14,4 miljardi euroni.
The loan and leasing volume was 2.4% smaller than in April 2011.
Aastatagusega võrreldes oli laenu- ja liisingumaht 2,4% väiksem.
If the trend of somewhat more active borrowing continues, the loan portfolio shrinkage, which has lasted for more than three years, may be expected to end this year.
Kui käesoleva aasta mõnevõrra aktiivsem laenutegevus jätkub, siis võib eeldada, et rohkem kui kolm aastat kestnud laenuportfelli kahanemine saab sel aastal läbi.
The interest rate on housing loans declined to 3.1% due to a fall in EURIBOR.
Eluasemelaenude intressimäär alanes EURIBORi languse tõttu 3,1%ni.