natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesti Pank forecasts an economic growth of 8.4% for 2007, 6.5% for 2008, and 5.6% for 2009.
Eesti Pank prognoosib 2007. aasta majanduskasvuks 8,4%, järgmiseks aastaks 6,5% ning 2009. aastaks 5,6 protsenti.
Even with such growth indicators, Estonia is still going to be one of the fastest-expanding economies in the European Union.
Ka prognoositud kasvunäitajatega on Eesti edaspidi üks kiirema majanduskasvuga riike Euroopa Liidus.
In the longer-term, the fast convergence of the country's living standard to that of leading EU industrial countries will continue, and Estonia's economic growth should be around 7-8%.
Pikemas perspektiivis jätkub elatustaseme kiire lähenemine juhtivate Euroopa tööstusriikide omale ning Eesti majanduskasv peaks ulatuma 7-8 protsendini.
Compared with the main forecast scenario, continuation of the rapid, above 10% economic growth, which increases the possibility of a steep slowdown in economic growth in the next years, constitutes the biggest risk.
Prognoosi põhistsenaariumiga võrreldes on kõige suuremaks riskiks üle 10protsendise, sisenõudlusel rajaneva majanduskasvu jätkumine, mis suurendab kasvu järsu aeglustumise tõenäosust järgnevatel aastatel.
The rapid economic growth of recent years together with external price pressures has boosted inflation.
Viimaste aastate kiire majanduskasv koos Eestit tabanud väliste hinnasurvetega on tõstnud Eesti inflatsiooni.
Consumer price growth exceeded 5% in January 2007 and is expected to remain close to this level both this and next year.
2007. jaanuaris 5 protsendi piiri ületanud tarbijahindade kasv püsib samas suurusjärgus nii sellel kui ka järgneval aastal.
Due to the high price level of 2006, the rate of inflation is expected to decline until June of this year.
Eelmise aasta kõrge hinnataseme tõttu alaneb inflatsioonitempo eeldatavalt käesoleva aasta juunini.
Inflation will be rising again in the second half of the year, caused by the scheduled increase in the value added tax on thermal energy.
Aasta teisel poolel kasvab inflatsioon taas, mille peapõhjuseks on varem kokku lepitud soojusenergia käibemaksu tõus.
Inflation is expected to peak in 2008, when the year-on-year price hike may exceed 5.5%, despite the fact that core inflation will have started to decline by that time.
Inflatsioon saavutab kasvulae 2008. aastal, mil hinnatõus võib aasta arvestuses tõusta üle 5,5 protsendi, seda vaatamata alusinflatsiooni juba alanud langusele.
However, inflation should abate again in 2009, and from there on, the inflation rate is expected to decline to 3-4%.
2009. aastal peaks inflatsioon aga taas vähenema ning edaspidi on oodata selle alanemist 3-4 protsendi tasemele.
It is unlikely that the Maastricht inflation criterion will be met in 2009.
2009. aastal on Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmine vähetõenäoline.
The current account deficit, which accounts for 15% of GDP, is forecast to decline over the years to come, but will, however, remain sizable.
SKP suhtes ligi 15 protsendini jõudnud jooksevkonto puudujääk hakkab lähiaastatel küll alanema, kuid jääb siiski suureks.
The deficit will considerably decrease only when the very prompt investment growth slows down.
Puudujääk hakkab märkimisväärselt vähenema alles siis, kui väga kiire investeeringute kasv hakkab aeglustuma.
In 2006, the Estonian labour market was sufficiently flexible, enabling employers to satisfy the increased demand of both the external and the domestic market.
Eesti tööturg oli 2006. aastal piisavalt paindlik, et tööandjad said vastata välis- ja siseturu suurenenud nõudlusele.
In the future, the situation in the labour market is going to be determined by its flexibility as regards the mobility of labour force, usage of working time, and wage formation.
Edaspidi sõltub tööturu olukord selle paindlikkusest nii tööjõu liikuvuse, tööaja kasutamise kui ka palgakujunduse mõttes.
If the growth of labour costs surpasses that of productivity, it will decrease the competitiveness of the exporting sector and inhibit the increase in income in other sectors of the economy.
Kui tööjõukulude kasv hakkab ületama tootlikkuse oma, kaasneb sellega eksportiva sektori konkurentsivõime alanemine ja pidurdub tulude kasv ka teistes majandusharudes.
Eesti Pank's recommendations to economic agents
Eesti Panga soovitused majandusagentidele
Adoption of the euro has to remain the Estonian economic policy priority.
Eesti majanduspoliitiliseks prioriteediks peab jääma euro kasutuselevõtt.
Although it is unlikely for Estonia to meet the Maastricht criteria in 2007-2009, it is important to retain the readiness to change over to the single currency at the first opportunity.
Kuigi aastatel 2007-2009 me suure tõenäosusega ei täida Maastrichti kriteeriumit, peame säilitama valmisoleku eurole üleminekuks esimesel võimalusel.
The government's task for 2007 is to achieve a sizeable fiscal surplus comparable to the last year's 3.8% of GDP.
Valitsuse ülesandeks on saavutada 2007. aastal võimalikult suur eelarveülejääk, mis oleks võrreldav mulluse 3,8 protsendiga SKPst.
In the next years, it is important to carefully monitor further economic developments, and if the actual scenario differs from the forecast, to be ready to change both income and expenditure schemes.
Järgnevatel aastatel tuleb tähelepanulikult jälgida majanduse edasist arengut ning prognoosist erineva stsenaariumi korral olla valmis muutma nii tulude kui ka kulude plaane.
Income growth is going to be more subdued from now on, for both households and enterprises.
Eraisikute sissetulekute kasv on edaspidi tagasihoidlikum ning sellega peavad oma äriplaanide koostamisel ja tulevikuootuste kujundamisel arvestama ka ettevõtted, eriti kinnisvaraarendajad ja pangad.
Eesti Pank suggests households pay special attention to the fact that the simultaneous increase in income and decrease in loan interest rates that took place last year has come to an end.
Eesti Pank soovib eraisikute tähelepanu pöörata sellele, et möödunud aastatel aset leidnud üheaegne tulude kiire kasv ja laenuintressimäärade alanemine on nüüdseks möödanik.
Interest rates started to go up last year, and although income continued to grow rapidly owing to good economic results, people have to be ready for higher interest rates and slower income growth.
Intressimäärad hakkasid tõusma eelmisel aastal ja kuigi sissetulekud kasvasid ettevõtete väga heade majandustulemuste toel jätkuvalt kiiresti, peavad inimesed arvestama suuremate intressimääradega ja tulude aeglasema kasvuga.
According to Eesti Pank's forecast, the heyday of rapid credit growth is coming to an end.
Eesti Panga prognoosi kohaselt on laenumahu kasvu kõrgperiood läbi saamas.
This development should manifest itself in the credit growth indicators in the second half of this year.
Laenumahu kasvunäitajates peaks see selgemalt ilmnema käesoleva aasta teisel poolel.
If there occur discrepancies between the forecast and the actual situation, Eesti Pank is ready to quickly implement additional measures in the financial sector.
Prognoosist erineva stsenaariumi korral on Eesti Pank operatiivselt valmis rakendama finantssektoris täiendavaid meetmeid.
The objective of Eesti Pank and the Financial Supervision Authority is to preserve the capital and liquidity buffers of banks at a level equal to that of today.
Keskpanga ja Finantsinspektsiooni eesmärk on säilitada pankade kapitali- ja likviidsuspuhvrid tänasega võrreldaval tasemel.
OVERVIEW OF MORE IMPORTANT ECONOMIC DEVELOPMENTS IN 2007-2009
ÜLEVAADE TÄHTSAMATEST MAJANDUSARENGUTEST 2007-2009
Global economy and Estonia's economy  Global economic expansion is expected to remain rapid in 2007, exceeding the long-term average level.
Maailma ja Euroopa majandus  Maailmamajanduse kasv püsib kiire, ületades 2007. aastal pikaajalist keskmist taset.
The growth prospects of EU Member States are favourable and the economic growth of Estonia's main trading partners, Finland and Sweden, exceeds the European average.
Euroopa Liidu liikmesriikide kasvuväljavaated on head ning Eesti peamiste majanduspartnerite Soome ja Rootsi majanduskasv ületab Euroopa keskmist.
Upward pressures on oil prices have eased off and global price pressures related to food prices should also subside this year.
Surve naftahinna tõusuks on vähenenud ning tänavu oodatakse kogu maailmas ka toiduainetega seotud hinnasurvete vaibumist.
In the future, the main risks will be associated with the prices of raw materials.
Edaspidi on peamised riskid seotud toormehindadega.
Monetary policy and financial sector  The fact that the European Central Bank (ECB) has raised the key interest rates has also influenced Estonia's credit market - it has become more expensive to borrow money from banks.
Rahapoliitika ja finantssektor  Euroopa Keskpanga (EKP) intressimäära tõstmine on toonud kaasa laenude kallinemise ka Eestis.
Compared to end-2005, interest rates have increased by 1.5 percentage points on average.
Võrreldes 2005. aasta lõpuga on intressimäärad tõusnud keskmiselt 1,5 protsendipunkti.
Arising from the monetary policy of the ECB, interest rates should increase even more in 2007.
EKP rahapoliitikast tulenevat intressimäärade tõusu on oodata ka 2007. aastal.
The pace of credit growth is slowing, but the contribution of loans to economic growth is still considerable.
Laenumaht kasvab küll aeglustuvas tempos, kuid annab siiski suure panuse majanduskasvu.
The growth rate of housing loans is expected to stabilise, as a further extension of loan maturities is not very likely, interest rates are on the rise, and the number of potential housing loan borrowers has considerably declined.
Eluasemelaenude puhul on oodata kasvukiiruse stabiliseerumist, sest laenutähtaegade veelgi pikemaks muutmine pole kuigi tõenäoline, intressimäärad tõusevad ning potentsiaalsete kinnisvaralaenuvõtjate arv on oluliselt vähenenud.
According to Eesti Pank's estimate, the volume of loans issued by banks in 2007 will be the same year-on-year, which denotes a slowdown in the credit growth rate.
Eesti Pank eeldab, et 2007. aastal annavad pangad laene välja samas mahus kui mullu, mis tähendab, et laenumahu kasvutempo aeglustub.
No relevant changes should occur in the provision of bank loans in 2007-2009.
Aastatel 2007-2009 ei toimu eelduste kohaselt märkimisväärseid muutusi pangalaenude pakkumises.
In view of the competitive credit market, credit conditions should remain relatively favourable for borrowers, provided that Estonia's economic environment as a whole is still considered reliable.
Turul valitsevat konkurentsi arvestades jäävad laenutingimused laenuvõtja jaoks endiselt suhteliselt soodsaks seni, kuni püsib usaldus Eesti majanduskeskkonna vastu tervikuna.
The profitability of banks has been very high in Estonia and their financial buffers are sufficient to manage in an economic environment far more complicated than the current one.
Pankade kasumlikkus Eestis on olnud väga hea ning nende finantspuhvrid on piisavad, et saada hakkama senisest märgatavamalt keerulisemates majandustingimustes.
External and domestic demand  Owing to the continuous improvement of the external environment, external demand was high and Estonia's exports increased rapidly in 2006.
Välis- ja sisenõudlus  Väliskeskkonna jätkuva paranemise tõttu oli välisnõudlus 2006. aastal kõrge ning Eesti ekspordimaht kasvas kiiresti.
The growth rate varied greatly across goods groups and fields of activity.
Kaubagruppide ja tegevusalade lõikes oli kasvu kiirus väga erinev.
The growth rate of the transit and subcontracting sector underwent a slowdown in the second half of the year.
Transiidi- ja allhankesektoris kasvutempo aasta teisel poolel aeglustus.
However, the tendency did not affect the entire export sector and left the competitive ability of Estonia's enterprises unharmed (exports without fuel, machinery and equipment increased steadily approximately 15% during the entire 2006).
Kogu ekspordisektorit see suundumus aga ei puudutanud ning Eesti ettevõtete konkurentsivõime ei vähenenud (eksport ilma kütuse, masinate ja seadmeteta kasvas ühtlaselt umbes 15 protsenti kogu 2006. aasta vältel).
At the turn of the year, the future expectations of Estonia's exporters were even more optimistic than before.
Eesti eksportijate tulevikuootused olid aastavahetusel isegi optimistlikumad kui varem.
Export growth rate is expected to stabilise around 10% in 2007-2009.
Aastail 2007-2009 on oodata ekspordi kasvutempo stabiliseerumist 10% lähedal.
Rapid domestic demand growth continued in 2006.
2006. aastal jätkus sisenõudluse kiire kasv.
Consumption was financed on account of the increased income of households and rapid, though slightly abated credit growth.
Tarbimist rahastati eraisikute suurenenud sissetulekutega ja laenumahu kiire, ehkki veidi aeglustunud kasvuga.
Although investment growth rate is going to fall considerably in the next years, investment activity will remain strong and it will be necessary to continue using foreign capital to finance investment.
Kuigi investeeringute kasvutempo alaneb lähiaastatel tunduvalt, püsib investeerimisaktiivsus kõrge ning investeeringute rahastamiseks tuleb jätkuvalt kasutada väliskapitali.
Domestic demand continued its rapid growth also in the first months of 2007.
Sisenõudlus kasvas kiiresti ka 2007. aasta esimestel kuudel.
The strengthening of consumer confidence and increase in retail sales in January and February referred to swift private consumption growth.
Eratarbimise hoogustumisele viitasid tarbijate kindlustunde tugevnemine ning jaemüügi mahu kasvu kiirenemine jaanuaris-veebruaris.
Although income growth is still quick and credit conditions favourable, private consumption can be expected to slightly decline in the future.
Kuigi sissetulekute kasv on endiselt kiire ning laenusaamise võimalused soodsad, on edaspidi oodata eratarbimise kasvu mõningast aeglustumist.
External balance  Income growth was in 2006 accompanied by an increase in the savings of residents, but this was not substantial enough to stop the deterioration of the external balance, which started in the second half of 2005.
Välistasakaal  Sissetulekute kasvuga kaasnes 2006. aastal elanike säästude suurenemine, kuid see ei olnud kiirenenud eratarbimisega võrreldes piisav, et peatada välistasakaalu halvenemist, mis algas juba 2005. aasta teisel poolel.
All in all, the current account deficit widened to approximately 15% of GDP in 2006.
Kokkuvõttes suurenes jooksevkonto puudujääk mullu ligi 15 protsendini SKPst.
The only means counterbalancing the increase in the current account deficit was the government's prudent fiscal policy, which has been levelling the business cycle over the recent years.
Jooksevkonto puudujäägi kasvule avaldas ainsana vastutoimet valitsuse säästlik eelarvepoliitika, mis on viimastel aastatel olnud äritsüklit tasandav.
As the level of saving in Estonia is already comparable to that of wealthy industrial countries, a considerable drop in the current account deficit will become possible only when the need for investment declines.
Kuna Eesti majanduses on säästmise tase juba praegu võrreldav rikaste tööstusriikide omaga, saab jooksevkonto puudujääk märkimisväärselt väheneda alles siis, kui investeeringute vajadus väheneb.
This is not to be expected in the next years, because in Estonia the amount of capital per employee is considerable smaller than the same ratio in the European Union.
Lähiaastatel seda oodata ei ole, sest Eesti majanduses on kapitali töötaja kohta Euroopa Liidu keskmisest tunduvalt vähem.
As regards financing, the structure of capital flows approached the long-term average in 2006.
Rahastamise poolel oli kapitalivoogude struktuur 2006. aastal lähedane pikaajalisele keskmisele.
From the point of view of earned profits, the amounts left in Estonia account for 6.5% of annual GDP.
Teenitud kasumist Eestisse jäetud summad moodustasid 6,5 protsenti aasta SKPst.
The total volume of direct investment in Estonia constituted 95% of GDP by end-2006.
Eestisse tehtud otseinvesteeringute kogumaht ulatus aasta lõpuks 95 protsendini SKPst.
This is more than in previous years, proving to foreign investors that the favourable business environment is persisting and increasing their trust in the growth prospects of Estonia's economy.
Seda on rohkemgi kui varasematel aastatel ja näitab välisinvestorite jaoks soodsa ärikliima püsimist ning nende usaldust Eesti majanduse kasvuväljavaadete vastu.
Estonia's external debt increased to 96% of GDP.
Eesti välisvõlg kasvas 96%ni SKP suhtes.
This was caused by an extensive inflow of loan money.
Selle põhjuseks oli laenuraha ulatuslik sissevool.
Labour market  In 2006, the Estonian labour market was sufficiently flexible, enabling employers to satisfy the increased demand of both the external and the domestic market.
Tööturg  Eesti tööturg oli 2006. aastal piisavalt paindlik, et tööandjad said vastata välis- ja siseturu suurenenud nõudlust.
Employment grew by 6-7%, primarily on account of those who returned to the labour market.
Hõive kasvas 6-7 protsenti peamiselt tööturule naasnute toel.
The most of the new jobs were created in the services sector.
Enamik uusi töökohti loodi teenindussektoris.
In manufacturing - the most typical representative of the exporting sector - rapid growth continued owing to improved labour productivity.
Töötlevas tööstuses, mida võib pidada eksportiva sektori lipulaevaks, jätkus kiire kasv tänu tööjõu tootlikkuse paranemisele.
Although it is impossible to forecast a noticeable increase in the number of employees in the near future, the factor determining the labour market situation in 2007-2009 is flexibility, which has to encompass the mobility of labour force, usage of working time, and wage formation.
Kuna töötajate arvu märkimisväärset kasvu ei saa lähiajaks prognoosida, sõltub tööturu olukord aastail 2007-2009 selle paindlikkusest nii tööjõu liikuvuse, tööaja kasutamise kui ka palgakujunduse mõttes.
The labour productivity and wage growth rate deserves constant attention.
Tööjõu tootlikkuse ja palgakasvu vahekord pälvib jätkuvalt tähelepanu.
Risks related to the growth of unit labour costs (expenditure on labour per one output unit) started to appear already at the end of last year.
Tööjõu erikulu (ühe toodanguühiku kohta tehtud kulutused tööjõule) kasvuga seotud riskid hakkasid ilmnema juba möödunud aasta lõpul.
Wage pressures - an increase in labour costs on account of profitability - are expected to intensify in 2007.
2007. aastal on oodata palgasurvete süvenemist ehk tööjõukulude suurenemist kasumlikkuse arvel.
This may represent a sign of danger from the point of view of competitiveness.
Konkurentsivõime seisukohalt võib see olla ohumärgiks.
Adjustment towards a more balanced situation should occur in 2008-2009.
Korrektsioon tasakaalu suunas saabub aastail 2008-2009.
Inflation  Inflation was faster than anticipated in 2006, and the cost of consumer basket increased 4.4% year-on-year.
Inflatsioon  Aastal 2006 oli Eesti inflatsioon oodatust kiirem ning tarbijakorv kallines aastaga 4,4 protsenti.
The 2006 inflation rate was heavily influenced by volatile oil prices, but fuel prices did not, however, play the leading role in the price growth.
Inflatsioonitempot mõjutas tugevasti naftahindade heitlikkus, kuid kütusehinnad ei kujunenud siiski peamiseks hinnakasvu põhjustajaks.
Their influence manifested itself via passing over to the prices of other fuels and transport services.
Nende mõju ilmnes rohkem läbi ülekandumise teiste kütuseliikide ja transporditeenuste hindadele.
For example, the price of gas went up 52% and that of thermal energy increased 16%.
Näiteks kallines gaas 52% ning sellega seotud soojusenergia 16%.
In addition, housing costs were affected by the price rise of utilities, increasing apartment rent, which started to grow at end-2005, and demand pressures in the construction market.
Lisaks mõjutasid eluasemekulusid kommunaalteenuste hindade tõstmine, juba 2005. aasta lõpukuudel tõusma hakanud korteriüürid ning nõudluse surve ehitusturul.
The price growth of food accelerated the most compared to expectations, with the annual average reaching 4.6%.
Ootustega võrreldes kiirenes kõige enam toidukaupade hinnakasv, mis aasta keskmisena jõudis 4,6 protsendini.
Consumer price increase amounted to 5% at the beginning of 2007 and to 5.7% in March.
2007. aasta alguses ulatus tarbijahindade tõus 5 ja märtsis 5,7 protsendini.
The inflation rate is expected to decline until June this year.
Inflatsioonitempo alaneb eeldatavalt käesoleva aasta juunini.
Inflation is going to rise again in the second half of the year, mainly as a result of the scheduled increase in the value added tax on thermal energy.
Aasta teisel poolel kiireneb inflatsiooni kasv taas, seda peamiselt varem kokku lepitud soojusenergia käibemaksu tõusu tõttu.
Core inflation is forecast to reach the peak of the current economic cycle.
Alusinflatsioon tõuseb selle majandustsükli kõrgpunkti.
Inflation growth is going to reach its ceiling in 2008, when it may speed up and exceed the level of 5.5%, despite the decreasing core inflation.
Inflatsioon saavutab kasvulae 2008. aastal, mil see võib vaatamata alanema hakanud alusinflatsioonile kiireneda üle 5,5 protsendi taseme.
However, by 2009 inflation should abate to 4.3%.
2009. aastaks peaks inflatsioon siiski 4,3 protsendini alanema.
In the medium-term, it should remain around 3-4%.
Keskmises perspektiivis on oodata inflatsiooni püsimist 3-4 protsendi tasemel.
General government  Similar to earlier periods, both the external and internal balance of the Estonian economy were supported by fiscal policy.
Valitsussektor  Nii nagu varem, kujunes peamiseks Eesti majanduse välis- ja sisetasakaalu toetavaks jõuks eelarvepoliitika.
The government's saving increased steadily throughout the year.
Valitsuse sääst suurenes aasta jooksul pidevalt.
The total consolidated budget surplus for 2006 turned out larger than the year before, constituting approximately 4% of GDP.
2006. aasta kokkuvõttes kujunes koondeelarve ülejääk eelmise aasta omast suuremaks, ulatudes ligikaudu 4 protsendini SKPst.
The surplus originated from a purposed enlargement of reserves, better-than-expected receipt of tax revenue, and postponement of a part of planned expenditure.
Ülejääk tulenes teadlikust reservide suurendamisest, prognoositust paremast maksutulude laekumisest ning plaanitud kulude osalisest edasilükkamisest.
The objective of the budget planned for 2007 is a 1.9% surplus of GDP.
2007. aastaks kavandatud eelarve seadis eesmärgiks 1,9protsendise ülejäägi SKP suhtes.
Compared with previous years, this was a much more vigorous objective, but from the point of view of the economic cycle, a rather modest one.
Võrreldes eelmiste aastatega on tegemist märksa jõulisema, kuigi majandustsükli seisukohast tagasihoidliku ülesandepüstitusega.
It is clear by now that against the background of the expenditure mapped out in the budget, tax revenue growth is going to be more rapid and if there exists the political will, it is possible to reach a surplus in 2007-2009 comparable to that of the last year.
Praeguseks on selge, et kavandatud eelarvekulude taustal kujuneb maksutulude kasv kiiremaks ning poliitilise tahte olemasolul on aastail 2007-2009 võimalik saavutada eelmise aasta omaga võrreldav eelarveülejääk.
Thus, the government's task for 2007 is to achieve a sizeable fiscal surplus comparable to the last year's 3.8% of GDP.
Seega on valitsuse ülesandeks saavutada 2007. aastal võimalikult suur eelarveülejääk, mis oleks võrreldav mulluse 3,8 protsendiga SKPst.
At the same time, lowering of income tax is continuing in the next years.
Samas jätkub lähiaastatel tulumaksu alandamine.
The new government coalition is facing the complicated challenge of combining the goal of a large surplus with the promise of reducing the income tax rate and the wish to change some political preferences as regards expenditure in the new state budget strategy to be completed in May.
Uue valitsuskoalitsiooni ees on keeruline ülesanne ühitada maikuus valmivas uues riigieelarvestrateegias võimalikult suur eelarveülejäägi eesmärk lubadusega alandada tulumaksumäära ning sooviga muuta mõningaid kulupoliitilisi eelistusi.
Main Economic Indicators for 2005-2009
Eesti majanduse põhinäitajad aastail 2005-2009
204.6
204,6
239.1
239,1
272.2
272,2
303.0
303,0
10.5
10,5
-14.8
-14,8