natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This pushed prices for motor fuels 2% higher in May than in the previous month, and meant prices fell less in year-on-year comparison.
Selle tulemusena tõusid mootorikütuste hinnad mais eelneva kuuga võrreldes 2% ja hinnalangus aastases võrdluses pidurdus.
The price of motor fuel is still relatively low and fuel prices are around 10% down on their average of the past four years.
Mootorikütuste hind on praegu siiski suhteliselt madal: eelmise nelja aasta keskmise tasemega võrreldes on kütused umbes 10% odavamad.
Heating energy and imported natural gas both continued to fall in price in May though, as the changes in the oil price pass through into those prices with a delay, and the earlier fall is still being passed through.
Nii soojusenergia kui ka imporditava maagaasi odavnemine mais aga jätkus, kuna nafta hinna muutus kandub nendesse hindadesse tagantjärgi ning varasem langus alles kandub üle.
Prices for food without alcohol and tobacco fell by 0.2% in May, and rose by 0.9% with alcohol and tobacco included.
Toiduained ilma alkoholi ja tubakata odavnesid mais 0,2% (koos alkoholi ja tubakaga kallinesid 0,9%).
One cause of the fall was the cheaper prices for food commodities on global markets, where prices continued their rapid fall in May.
Üheks toiduainete hinna languse põhjuseks on toidutoormete odavnemine maailmaturul, mis jätkus kiires tempos ka mais.
The same cannot be said about meat production though.
Sama ei saa veel öelda lihatööstuse kohta.
Looking forward, the farm-gate price of milk may be pushed further down by the ending of production quotas in March.
Edaspidi võib piima kokkuostuhindade langusele aidata kaasa märtsis lõppenud tootmiskvootide rakendamine.
Prices for these groups of products have now been falling for more than a year, and both of them are passing the bottom of their troughs.
Nende kaubagruppide hinnad on langenud juba enam kui aasta ja mõlemad läbivad oma madalseisu.
Average consumer price inflation for 2015 as a whole will be zero.
2015. aasta kokkuvõttes jääb tarbijahindade keskmine inflatsioon nulli juurde.
Eesti Pank will publish its latest economic forecast and inflation outlook in Estonian on 10 June.
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi ja hinnatõusu väljavaate 10. juunil.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 9 June.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. juunil.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Companies took out about the same amount in loans and leases during the month as they did in the previous year.
Ettevõtetele on kuu jooksul väljastatud uusi laene ja liisinguid umbes sama suures mahus kui eelmisel aastal.
Some 769 million euros in new loans and leases were given to companies in April.
Uusi laene ja liisinguid anti ettevõtetele aprillis 769 miljoni euro ulatuses.
The amount issued in long-term loans was smaller in April than it had been in the preceding months.
Aprillis väljastatud uute pikaajaliste laenude maht jäi aga eelmiste kuudega võrreldes väiksemaks.
As in earlier months, the majority of long-term loans issued in April went to real estate companies.
Nii nagu eelmistel kuudel, väljastati aprillis enamik pikaajalistest laenudest kinnisvaraettevõtetele.
Agriculture companies have also taken somewhat more  in long-term loans in the past two months.
Kahel viimasel kuul on pikaajalisi laene antud suuremas ulatuses ka põllumajandusettevõtetele.
Annual growth in the volume of housing loans increased in April to 3.4%.
Eluasemelaenude mahu aastakasv kiirenes aprillis 3,4%ni.
Around 82 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in autumn last year.
Uusi eluasemelaene väljastati ligikaudu 82 miljoni euro ulatuses, umbes sama suures mahus kui eelmise aasta sügisel.
The volume of other household loans and leases has also been growing faster in recent months.
Majapidamiste muude laenude ja liisingute mahu kasv on samuti viimastel kuudel kiirenenud.
Fewer car leases have been issued to companies this year than last year.
Ettevõtetele on tänavu väljastatud autoliisingut vähem kui eelmisel aastal.
The interest rates on loans issued by banks have remained the same for several months.
Pankade väljastatud laenude intressimäärad on püsinud mitu kuud samal tasemel.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was 2.6% in April, and the average rate for housing loans was 2.2%.
Ettevõtetele aprillis antud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 2,6% ja eluasemelaenude oma 2,2%.
The deposits of Estonian companies and households grew by 7.8% over the year to April.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht kasvas aprillis aastataguse ajaga võrreldes 7,8%.
Total deposits increased by 51 million euros during the month to 10 billion euros.
Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 51 miljoni euro võrra, 10 miljardi euroni.
Follow Eesti Pank on Twitter: https://twitter.com/EestiPank
Jälgi Eesti Panka ka Twitteris: https://twitter.com/EestiPank
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
I am here today to give you a summary of the year 2014 at Eesti Pank.
Täna esitlen teile Eesti Panga 2014. aasta kokkuvõtet.
I will speak on the economy in the euro area and on monetary policy, and I will discuss the Estonian economy and the work of the central bank last year.
Annan teile ülevaate euroala majandusest ja rahapoliitikast ning räägin Eesti majandusest ja keskpanga tegevusest möödunud aastal.
The euro-area economy, monetary policy and fiscal policy
Euroala majandus, majandus- ja rahapoliitika
In 2014 the economy of the euro area as a whole grew, but the situation varied a lot between different countries and overall growth was slower than had been forecast.
2014. aastal euroala kui terviku majandus kasvas, kuid riigiti oli olukord ebaühtlane ning kokkuvõttes jäi mullune kasv prognoositust väiksemaks.
Data from the start of this year suggest that economic activity in the euro area is staging a modest recovery.
Selle aasta alguse andmetel võib öelda, et majandusaktiivsus euroalal taastub mõõdukas tempos.
The competitiveness of the euro area has improved during the recovery from the crisis, but again the situation varies between countries.
Euroala konkurentsivõime on kriisist taastumise käigus paranenud, kuid siingi on olukord riigiti erinev.
There are countries that have successfully introduced reforms, but there are also those where reforms have stopped or even gone into reverse.
On edukalt reforme läbi viinud riike, aga on ka riike, kus reformid on kas peatunud või tagasi pööratud.
Here I must emphasise that long-term economic growth can only be built on reforms that raise economic competitiveness.
Ma tahaksin siinkohal rõhutada, et pikaajalist majanduskasvu on võimalik tagada ainult reformidega, mis tõstavad majanduse konkurentsivõimet.
The central banks of the euro area are able to offer support to economies in the short term, but there is a price to this, and such support can only be for a limited time.
Euroala keskpangad saavad lühiajaliselt pakkuda tuge majandusele, kuid sellel on oma hind ning tegu saab olla ainult lühiajalise toega.
Central banks are not omnipotent and the responsibility for making reforms and explaining the need for reforms must fall squarely on the shoulders of governments and parliaments.
Keskpangad ei ole kõikvõimsad ning reformide tegemine ja reformide vajaduse selgitamine on ülesanne, mis langeb valitsuste ja parlamentide õlgadele.
Monetary policy in the euro area had an eventful 2014.
Rahapoliitika vaatepunktist oli 2014. aasta euroala jaoks aktiivne.
Inflation in the euro area was falling last year and the expectations for inflation among market participants were on the downside, which led the central banks of the euro area to maintain their accommodative stance on monetary policy.
Euroala inflatsioon ja turuosaliste inflatsiooniootused olid eelmisel aastal languses ning selle mõjul jätkasid euroala keskpangad toetava rahapoliitikaga.
The accommodative monetary policy has three main elements:
Toetaval rahapoliitikal oli kolm põhielementi:
The Governing Council of the European Central Bank took the decision to cut the interest rates at which commercial banks can borrow from the euro-area central banks to their lowest levels ever under monetary union.
Euroopa Keskpanga nõukogu otsusega alandasime rahaliidu ajaloo madalaimale tasemele intressid, millega kommertspangad saavad euroala keskpankadest laenu võtta.
Targeted long-term loans were offered to the commercial banks in the euro area.
Pakkusime pikemaajalist suunatud laenuraha euroala kommertspankadele.
It is important that low interest rates be passed on to the real economy and that good business projects be able to get funding from banks on reasonable terms.
On oluline, et madalad intressimäärad jõuaksid ka reaalmajandusse ja head äriprojektid saaksid pankadelt mõistlikel tingimustel rahastuse.
Purchases of assets held by the private sector started and large-scale purchases of sovereign bonds were started in March this year.
Käivitasime erasektori käes olevate varade ostmise, sh alustasime riigivõlakirjade ulatuslikku ostu selle aasta märtsist.
It is no secret that I am no supporter of the plan to purchase government bonds.
Pole saladus, et ma ei olnud valitsuste võlakirjade ostmise plaani pooldajate hulgas.
Although the first small signs of success are apparent, we must still remain vigilant about the accompanying risks.
Kuigi esimesed tagasihoidlikud edumärgid on paista, peame siiski teadvustama kaasnevaid riske.
Above all there is the moral hazard that would emerge were some government to lose its appetite for reform.
Eelkõige pean ma silmas moraaliriski, mis väljendub selles, et mõnel valitsusel võib väheneda soov võtta ette reforme.
The falls in interest rates provoked by the massive purchases of bonds will lower interest rates temporarily on government borrowing and this must not be used as an argument for pushing vital but painful reforms to some point far off in the future.
Võlakirjade massilise ostuga kaasnev intressilangus teeb valitsustele laenuintressid ajutiselt soodsamaks ja seda ei tohiks kasutada argumendina, et vajalikke, kuid valulikke reforme tulevikku lükata.
Interest rates are only favourable for a short time and will support governments while they are making changes.
Intressid on soodsad vaid ajutiselt ja pakuvad valitsustele tuge muudatuste elluviimise ajal.
If governments were to ignore the budget rules agreed in Europe and were to start to increase their debts further, the measures taken by central banks would be of very little help.
Kui valitsused eiraksid Euroopas kokkulepitud eelarvereegleid ja hakkaksid võlakoormat veelgi suurendama, siis on keskpankade ettevõetud sammudest väga vähe abi.
The other main task occupying central banks alongside monetary policy last year was the launch of single banking supervision.
Rahapoliitika kõrval oli euroala keskpankade jaoks teine tähtis ülesanne möödunud aastal ühtse pangajärelevalve käivitamine.
Starting supervision and carrying out a thorough and comprehensive assessment of the assets of European banks needed a lot of work from central banks and financial supervision authorities.
Selle süsteemi töölesaamine ning suurimate Euroopa pankade varade põhjalik hindamine nõudis keskpankadelt ja finantsjärelelve asutustelt palju tööd.
The successful conclusion of this work let us say with confidence that the biggest and most significant banks in a range of countries in Europe are now assessed and supervised on the same terms.
Selle töö tulemusel võime olla kindlad, et Euroopa suuremad ja olulisemad pangad on erinevates riikides ühtse mõõdupuuga hinnatud ja valvatud.
In Estonia, Swedbank and SEB Pank have come under single supervision.
Eestis on ühtsele järelevalvele allutatud Swedbank ja SEB Pank.
The Estonian economy
Eesti majandus
Looking more closely at the Estonian economy, it can be seen that the growth in Estonia in 2014 came primarily from the domestic market.
Vaadates lähemalt Eesti majandusolukorda, tuleb tõdeda, et Eesti majanduskasv on 2014. aastal tulnud eelkõige siseturu arvelt.
Domestic consumption was lifted by rising employment, falling unemployment, and strong wage growth and a simultaneous fall in prices.
Kodumaist tarbimist suurendas hõive kasv, tööpuuduse alanemine, jõuline palgakasv ning samaaegne hinnataseme langus.
The economy grew faster in 2014 than in 2013, but it should be remembered that no return to the growth rates seen in the boom years of the last decade is to be expected.
2014. aasta majanduskasv kujunes küll kiiremaks kui 2013. aastal, kuid tuleb arvestada, et sellist kasvutempot nagu eelmise kümnendi buumiaastatel edaspidi loota pole.
It may be hard to get used to the idea of lower growth rates, but economic truths cannot be denied.
Harjumuspärasest madalama kasvuga on raske leppida, kuid majandustõdedest pole pääsu.
The Estonian economy and Estonian demographics are in a different phase of development now, and long-term sustainable growth is notably lower at 3–4%.
Eesti majanduse ja rahvastiku praeguses arengujärgus jääb pikemaajaliselt jõukohane kasv märgatavalt madalamaks, 3–4% juurde.
Consumer price inflation in Estonia fell below zero in June 2014 for the first time since the crisis.
Eesti tarbijahinna inflatsioon langes 2014. aasta juunis esimest korda pärast kriisi alla nulli.
Four years ago prices fell across a wide range of goods and services, but last year the fall in prices was mainly caused by cheaper energy and food.
Kui neli aastat varem oli hinnalangus laiapõhjaline, siis lõppenud aastal põhjustas selle peamiselt energia- ning toiduainete odavnemine.
Eesti Pank is not forecasting any rise in prices this year, but rising wages will put upward pressure on the prices of domestic goods and services.
Käesoleval aastal Eesti Pank hinnakasvu ei prognoosi, kuid palgakasv lükkab tagant kodumaiste toodete ja teenuste hindu.
Companies are for now able to cover the rapidly rising labour costs from their profit buffers, but in the longer perspective this will inevitably cease to be possible.
Ettevõtted on ajutiselt võimelised katma tööjõukulude kiiret kasvu kasumipuhvrite arvelt, kuid pikemas vaates see võimalus paratamatult ammendub.
Reduced profits threaten the ability of companies to invest in higher productivity and in the human capital needed for more complex and higher-value work.
Vähenevad kasumid ohustavad ettevõtete võimalusi investeerida tootlikkuse kasvu ja inimkapitali, et teha keerukamat ja kallihinnalisemat tööd.
I have often said, and it bears repeating again today, that the key challenge in the development of the Estonian economy is how more complex work than hitherto can be accomplished with a smaller workforce.
Olen seda korduvalt öelnud ja see väärib tänagi kordamist: Eesti majandusarengu võtmeküsimus on, kuidas teha senisest keerukamat tööd väiksema töötajate arvuga.
The rapid rises in wage income and household consumption boosted tax revenues in 2014, which in turn improved the state finances and helped lift the state budget to a small surplus in 2014.
Palgatulu ja majapidamiste tarbimise kiire kasv suurendasid 2014. aastal ka maksutulu, mis omakorda parandas riigi rahanduse seisukorda ning aitas eelmise aasta riigieelarve väikesesse ülejääki.
Going forward it is important that the government stick to the target agreed in the budget strategy of maintaining a nominal budget balance and building up its reserves.
Ettevaates on oluline, et valitsus peaks kinni eelarvestrateegias kokkulepitud nominaalse eelarvetasakaalu saavutamise ja reservide taastamise eesmärkidest.
Here I should note that the purchases of bonds by central banks and the resulting fall in interest rates have encouraged the belief or the conviction that there is a free lunch to be had and Estonia is denying itself a feed because the Estonian state does not issue bonds.
Siinkohal tahan kommenteerida seoses keskpankade poolse võlakirjade ostudega ja kaasneva intressilangusega levinud uskumusi või suisa veendumusi, et tegu on tasuta lõunaga ja Eesti on sellest ilma jäänud, kuna Eesti riik ei anna välja võlakirju.
We all know full well that there is no such thing as a free lunch.
Me teame kõik, et tasuta lõunaid ei ole olemas.
Even were the central bank to purchase one quarter of the bonds issued by the state, those bonds would still constitute a debt that would have to be paid back eventually.
Isegi kui keskpank ostaks neljandiku valitsuse võlakirjadest, siis ikkagi on tegu võlaga, mis tuleb tagasi maksta.
Financing new investment through state bonds could well prove inefficient and harmful for the Estonian economy as a whole, even if the investments are in good projects.
Eesti majanduse kui terviku jaoks võib uute investeeringute rahastamine riigivõlakirjadega olla ebaefektiivne ja kahjulik ka siis, kui projektid on head.
The low unemployment and rapid wage rises that we see at the moment would cause a large part of the extra money gained from the emission of state bonds to be lost, as infrastructure projects would cost much more than before.
Praeguse väikese tööpuuduse ja kiire palgatõusu juures läheks suur osa riigivõlakirjade emiteerimise kaudu saadud lisarahast „kaotsi“, sest taristuprojektide elluviimise eest tuleb maksta varasemast märksa rohkem.
Large state construction projects that can only be temporary in nature would also cause economic and social problems in Estonia, because once the large projects finish, a great number of those working on them would find themselves unemployed, having left jobs in other sectors.
Lisaks tekitaks ajutise iseloomuga suured riigi ehitusprojektid Eestis majandus- ja sotsiaalseid probleeme, sest pärast suurte projektide lõppemist jääks märgatav osa teistest sektoritest ülesostetud töötajaid rakenduseta.
It must be understood that Estonia already profits from the purchases of bonds by the central banks of the euro area.
Tuleb aru saada, et Eesti saab kasu euroala keskpankade poolsest võlakirjade ostudest.
The lower interest rates in the euro area mean that Estonian companies and households can borrow more cheaply, and were it necessary the Estonian state could also borrow more cheaply.
Euroalal alanenud intressid tähendavad, et Eesti ettevõtjad ja majapidamised saavad soodsamalt laenu, samuti saab vajadusel soodsamat laenu ka Eesti riik.
The tensions in geopolitical relations last year, including the trade sanctions between the European Union and Russia, have left a mark on the Estonian economy, though fortunately not a deep one.
Eelmisel aastal pingestunud geopoliitilised suhted, sh kaubandussanktsioonid ELi ja Venemaa vahel on jätnud jälje ka Eesti majandusele, kuid õnneks mitte sügava.
Estonian exporters deserve recognition for the flexibility they have shown in finding new markets.
Eesti eksportöörid väärivad tunnustust, sest on üles näidanud paindlikkust uute turgude leidmisel.
Exports have managed to increase even as prices have been generally falling in foreign markets, while local production costs have been driven up by rapidly rising wages.
Eksporti on suudetud kasvatada ka olukorras, kus välisturgudel on hinnad pigem languses, samas kui siinsed tootmiskulud kasvavad palkade kiire tõusu toimel.
That the market share for Estonian goods and services in the trade with partner countries has increased shows that Estonian export items are competitive in international markets.
Tõsiasi, et Eestist pärit kaupade ja teenuste turuosa meie kaubanduspartnerite juures on suurenenud, tõendab, et Eesti eksporttoodang on rahvusvahelisel turul konkurentsivõimeline.
The work of Eesti Pank
Eesti Panga tegevus
The Eesti Pank Act has given us a wide range of responsibilities.
Eesti Panga seadus on meile andnud väga mitmeid ülesandeid.
Our first responsibility is to keep inflation low and stable, setting a joint monetary policy together with the other central banks of the euro area and implementing it in Estonia.
Esimeseks ülesandeks on hoida hinnakasvu madala ja stabiilsena, kujundades koos teiste euroala keskpankadega ühist rahapoliitikat ja seda Eestis ellu viies.
Secondly we must keep the financial system here stable, as strong and functioning banks are vital for economic growth.
Teiseks peame hoidma siinset finantssüsteemi stabiilsena, sest tugevad ja toimivad pangad on üheks eelduseks majanduskasvule.
On top of this we supply the country with high-quality cash, produce timely and authoritative statistics, manage and invest the state foreign reserves, and act as advisor to the government.
Lisaks peame riiki varustama kvalitseetse sularahaga, tegema õigeaegset ja kvaliteetset statistikat, haldama ja investeerima riigi välisvaluuta reserve ning nõustama vabariigi valitsust.
Last year we succeeded in all of this.
Eelmisel aastal saime kõige sellega hakkama.
Last year the previous Riigikogu issued the central bank with a clearer mandate than ever before for macroprudential supervision in Estonia, and we have started to act on this mandate.
Mullu andis Riigikogu eelmine koosseis keskpangale senisest selgema mandaadi teha Eestis makrofinantsjärelevalvet ja me oleme seda mandaati sisustama hakanud.
Macroprudential supervision aims to increase the resilience of the banks and the rest of the financial system to systemic problems and to restrain the accumulation of major risks.
Makrofinantsjärelevalve eesmärk on suurendada pankade ja muu finantssektori vastupanuvõimet süsteemsetele probleemidele ning piirata olulisemate riskide kuhjumist.
The first measure introduced by Eesti Pank was the requirement for commercial banks to hold a 2% systemic risk buffer.
Esimese sammuna kehtestas Eesti Pank kommertspankadele 2% süsteemse riski puhvri nõude.
The systemic risk buffer is needed to manage the banking risks that are specific to a small and open economy.
Süsteemse riski puhver on vajalik selleks, et maandada panganduses väikese ja avatud majanduse eripärast tingitud riske.
The introduction of the buffer did not imply any major changes for the banks operating in Estonia, as their capitalisation levels were already above that required.
Puhvri kehtestamine ei tähendanud Eestis tegutsevatele pankadele olulisi muudatusi, sest nende kapitalitase ületas kehtestatud nõuet.
The measure was a precautionary step by the central bank to guard against possible risks in the future.
Tegu oli keskpangapoolse ennetava sammuga tuleviku riskide maandamisel.
The second step was taken three months ago when requirements for housing loans were applied to the commercial banks by the central bank with the aim of pre-empting possible credit booms in the future.
Teise sammuna jõustasime kolme kuu eest kommertspankadele eluasemelaenude andmise nõuded, mille eesmärk on ennetada võimalikku laenubuumi tulevikus.
The requirements do not have any noticeable effect on the loan market as things stand, as the banks are in any case currently acting conservatively.
Keskpanga nõuded ei mõjuta hetkel oluliselt laenuturgu, sest pangad käituvad praegu konservatiivselt.
Both of these measures are precautionary steps taken against any significant future increase in the risks in the real estate market should competing banks start to take on excessive risk.
Mõlema nõude puhul on tegemist ennetavate sammudega juhuks, kui tulevikus peaksid kinnisvaraturul riskid märgatavalt suurenema ja konkureerivad pangad hakkavad liigselt riske võtma.