natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The IMF staff will be provided an overview of the current situation and outlook of the Estonian economy, fiscal policy and financial sector.
IMFi esindajatele antakse visiidi käigus ülevaade Eesti majanduse, eelarvepoliitika ja finantssektori hetkeolukorrast ning väljavaadetest.
The conclusions of the visit will be presented by Head of the IMF mission Mr Franciszek Rozwadowski at Eesti Pank's and IMF's joint press conference on Monday, 15 December at Eesti Pank.
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi delegatsiooni juht Franciszek Rozwadowski esmaspäeval, 15. detsembril Eesti Pangas toimuval IMFi ja Eesti ühisel pressikonverentsil.
In the course of the Article IV consultations the IMF prepares a report on Estonia containing economic policy assessments first discussed by the IMF Board and then published.
Nende nn IV artikli konsultatsioonide käigus valmib IMFi raport majanduspoliitiliste hinnangutega Eesti kohta, mida arutab IMFi juhatus ja mis seejärel avaldatakse.
Presentation by Märten Ross in the Riigikogu Finance Committee on 4 December 2008
Märten Rossi esinemine Riigikogu rahanduskomisjonis 04.12.2008
Global and EU economies are undergoing a downturn and all the forecasts are surrounded by vast uncertainty.
Maailma ja Euroopa Liidu majandused on languses ning kõiki prognoose ümbritseb erakordselt suur määramatus.
Accession to the euro area will be, according to the current estimates, possible in 2011 or 2012.
Euroalaga liitumine on praeguse hinnangu järgi võimalik 2011. või 2012. aastal.
The objective of joining the euro area is the primary guarantee for stability, which will determine the volume of investment in Estonia, interest rate level, and sovereign rating.
Euroalaga liitumise eesmärk on stabiilsuse peamine garantii, millest sõltub edaspidi Eestisse tehtavate investeeringute maht, intressimäära tase ja riigireiting.
It is likely that  the Maastricht inflation criterion will be met in 2010.
Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmine on tõenäoline 2010. aastal.
On the other hand, it would probably be also difficult to lower the tax burden (incl. labour force taxation) in the short run to maintain a reliable fiscal position.
Teisalt on lühemas perspektiivis tõenäoliselt raske ka maksukoormust (sh tööjõu maksustamist) alandada, et hoida usaldusväärset eelarvepositsiooni.
<!--/*--><![CDATA[/* ><!--*/span {text-decoration: underline}/*--><!]]>*/
<!--/*--><![CDATA[/* ><!--*/span {text-decoration: underline}span {text-decoration: underline}/*--><!]]>*/
Eesti Pank will issue the silver collector coin dedicated to the 100th anniversary of the Estonian National Museum in April 2009.
Eesti Pank emiteerib hõbedast meenemündi Eesti Rahva Muuseumi 100. juubeli tähistamiseks 2009. aasta aprillis.
The central bank wishes to find a design for the 10-kroon silver collector coin dedicated to the 100th anniversary of the Estonian National Museum that would capture the significance of the Estonian National Museum in our cultural history and follow the tradition of the Estonian spoke coins in it shape.
Eesti Rahva Muuseumi 100. aastapäevale pühendatud 10-kroonise nominaalväärtusega hõbedast meenemündile soovib Eesti Pank leida kujunduse, mis kajastaks Eesti Rahva Muuseumi olulist tähendust Eesti kultuuriloos ja mille kuju järgiks Eesti kodarrahade traditsiooni.
The specific technical, participation and assessment conditions and criteria are available on the web site of Eesti Pank.
Konkursi täpsete tehniliste, osalemise ja hindamise tingimustega saab tutvuda Eesti Panga kodulehel.
Eesti Pank will publish the competition results on 19 December 2008 at the latest.
Konkursi tulemused avalikustab Eesti Pank hiljemalt 19. detsembril 2008.
The author of the winning design receives a reward of 30,000 kroons after the coins will have been issued.
Kujunduskonkursi võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 30 000 krooni.
An overview of the collector coins issued by Eesti Pank is available at www.eestipank.info/pub/en/yldine/pangatahed/mynt/commemorative.html.
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehelt www.eestipank.info/pub/et/yldine/pangatahed/mynt/commemorative.html.
For further information:  Liisa Eichler  Cash and Security Department  Tel: +372668 0723  E-post: liisa.eichler [at] epbe.ee
Lisateave:  Liisa Eichler  Sularaha- ja turvaosakond  Tel: 6680 723  E-post: liisa.eichler [at] epbe.ee
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +3726680 965  E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Ingrid Mitt  Eesti Pank  Avalike suhete büroo  Tel: 6680 965  E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Sutt said.
rääkis Sutt.
The Deputy Governor stressed that under the changed conditions, purposeful action towards the adoption of the euro is especially important.
Keskpanga asepresident rõhutas, et muutunud oludes on eriti tähtis sihipärane tegevus euro kasutuselevõtuks.
So far the biggest challenge has been the inflation criterion, but the likelihood of meeting it in 2010 has increased.
"Seni on olnud suurimaks väljakutseks inflatsioonikriteerium, kuid tõenäosus selle täitmiseks on suurenenud 2010. aastal.
To this end, it is important to avoid administrative measures that might raise prices.
Eesmärgi saavutamiseks on oluline vältida administratiivseid samme, mis võivad hindu tõsta.
According to Eesti Pank's forecast there exists a serious threat of the budget deficit exceeding the 3% of GDP criterion.
Eesti Panga prognoosi kohaselt on suurenenud oht, et eelarvedefitsiit kujuneb suuremaks kui euroalaga liitumist võimaldav 3 protsenti SKPst.
Thus, meeting the fiscal deficit criterion requires readiness to considerably cut budget expenditure,"
Eelarvedefitsiidi kriteeriumi täitmine eeldab valmisolekut eelarve kulude oluliseks kärpimiseks,"
"Looking further ahead, the convergence of the Estonian economy will continue and our growth potential will be 2-3 percentage points bigger compared to wealthier EU countries.
"Pikaajaliselt ette vaadates Eesti majanduse konvergents jätkub ja Eesti kasvupotentsiaal jääb EL jõukamate riikidega võrreldes 2-3 protsendipunkti suuremaks.
said Sutt.
rääkis Andres Sutt.
Internationally competitive education is an important means for achieving this.
Andres Suti esitlus avaldatakse Eesti Panga kodulehel.
The next meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 16 December 2008.
Järgmine Eesti Panga nõukogu istung toimub 16. detsembril 2008.
The annual growth rate dropped to 6.3%.
Aastakasvutempo alanes 6,3 protsendini.
Since the culmination of the international financial crisis at the end of September and beginning of October increased also the uncertainty of Estonian depositors for a couple of weeks, banks had to include funds from their foreign parent banks to manage during the temporary decline in domestic deposits.
Kuivõrd rahvusvahelise finantskriisi kulminatsioon septembri lõpus ja oktoobri alguses suurendas ka Eesti hoiustajate seas paari nädala jooksul mõningast ebakindlust, kaasasid pangad kodumaiste hoiuste ajutisel vähenemisel ressursse välismaistelt emapankadelt.
Compared with earlier months, the growth of time deposits has picked up even more.
Tähtajaliste hoiuste kasv on varasemate kuudega võrreldes veelgi hoogustunud.
In October, the volume of household time deposits increased by 1.3 billion kroons, so the share of time deposits in total deposits went up to 58%.
Eraisikute tähtajaliste hoiuste maht kasvas oktoobris 1,3 miljardi krooni võrra, viies tähtajaliste hoiuste osakaalu kõigist hoiustest 58 protsendini.
In October, the corporate and household loan and leasing stock decreased by 1.07 billion kroons, i.e., 0.4%.
Eesti eraisikute ja ettevõtete laenude ja liisingu maht vähenes oktoobris 1,07 miljardi krooni ehk 0,4 protsendi võrra.
The annual growth rate declined to 12%.
Aastakasvutempo alanes 12 protsendini.
As a result, the volume of loans issued to the general government sector "grew" by 1.4 billion kroons.
Selle tulemusena "kasvas" valitussektorile väljastatud laenude maht 1,4 miljardi krooni võrra.
Leaving aside the change in statistics, the balance of the corporate loan portfolio increased by an estimated 760 million kroons.
Statistika muudatust arvestamata kasvas ettevõtete laenuportfelli jääk oktoobris hinnanguliselt 760 mln krooni võrra.
The balance of household loans and leasing grew by a half less in October compared with previous months - just 290 million kroons.
Eluasemelaenu- ja liisingu jääk suurenes oktoobris poole vähem kui eelnevatel kuudel, piirdudes 290 miljoni krooni suuruse kasvuga.
Smaller credit demand has been brought about by diminishing interest in investing due to changes in the economic environment as well as by more cautious attitudes, which have led banks to establish stricter credit conditions.
Tagasihoidlikum laenunõudlus peegeldab majanduskeskkonna muutustest tingitud vähenenud investeerimishuvi ja ettevaatlikumate hoiakute kõrval ka pankade kehtestatud rangemaid tingimusi laenu andmisel.
The share of loans overdue for more than 60 days - an indicator of banks' loan quality - did not change compared to September, remaining at the level of 2.2%.
Pankade laenukvaliteeti iseloomustav üle 60 päevase makseviivitusega laenude osakaal püsis oktoobris eelmise kuuga samal 2,2 protsendi tasemel.
The growth rate of overdue loans has been slowing since September.
Alates septembrist on pankade viivislaenude kasvutempo pidurdunud, mida võib osaliselt selgitada ka pankade tõhusama tegevusega klientide makseraskuste ennetamisel.
Loan write-downs grew by 119 million kroons in October with write-downs accounting for 1% of the total loan portfolio.
Laenude allahindlused kasvasid oktoobris 119 mln krooni võrra, allahindluste jääk moodustas 1 protsendi laenuportfellist.
The share of both overdue loans and write-downs was the highest in the real estate and construction sector, and with respect to households, in the consumer credit segment.
Nii viivislaenude kui ka allahindluste maht on kõrgeim kinnisvara- ja ehitussektoris ning eraisikute puhul tarbimislaenude segmendis.
In October, the average interest rates on housing loans and long-term corporate loans were 6.22% and 6.99%, respectively.
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad tõusid oktoobris vastavalt 6,22 ning 6,99 protsendi tasemele.
Though the EURIBOR started to decline fast in the middle of October, the cost of financing for banks did not change.
Kuigi Euribor hakkas oktoobri keskpaigast alates kiires tempos alanema, püsis pankade rahastamise hind endisel tasemel.
This was, in turn, reflected in higher interest margins on loans to customers.
See kajastus omakorda pankade poolt klientidelt nõutud kõrgemates intressimarginaalides.
The annual growth of household and corporate loans and leases in Estonia
Eesti ettevõtete ja eraisikute laenu ja liisingu aastakasv (%)
The financial sector statistics and release calendar are available on the web site of Eesti Pank at www.bankofestonia.info/pub/en/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga on kättesaadav Eesti Panga kodulehel: www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
For further information:  Livia Kulm  Public Relations Office  Telephone: +372 6680 745; +372 5291 449  E-post: livia.kulm [at] epbe.ee
Lisateave:  Livia Kulm  Avalike suhete büroo  Tel: 6680 745, 5291 449  E-post: livia.kulm [at] epbe.ee
Dear ladies and gentlemen,
Lugupeetud daamid ja härrad
The enterprise of the independent Estonia has become 90 years old.
Iseseisva Eesti ettevõtlus on saanud 90 aastat vanaks.
As a matter of fact, we could say enterprise is even older then our state.
Tegelikult võib öelda, et ettevõtlus on isegi palju vanem kui Eesti riik.
Numerous coins found in the Estonian territory date back to 11-12th century, so one might guess that money and enterprise were in this region closely related already in the Middle Ages.
Siinsete alade rohked mündileiud ulatuvad juba XI-XII sajandisse ja võib arvata, et raha ja ettevõtlus olid siin piirkonnas juba keskajal omavahel tihedasti seotud.
The stability of money has occupied the centre position also later in Estonia's development.
Raha stabiilsus on Eesti arengus olnud võtmekohal ka hiljem.
After the first independence it was thought industry should rely on state credit and the immense Russian market.
Pärast esimest iseseisvust arvati, et tööstus peab tuginema riiklikele laenudele ja hiigelsuurele Vene turule.
However, credit inflation, wrong loan decisions as well as cover funds and budgetary deficits resulted in inflation and a decline in the exchange rate.
Krediidiinflatsiooni, valede laenuotsuste ning kattevara ja riigieelarve puudujäägi tulemuseks oli aga inflatsioon ja vahetuskursi langus.
The economy of the young republic got on its feet only after the Eesti Pank's and monetary reform in 1928.
Noore vabariigi majandus sai jalad alla alles pärast Eesti Panga ja rahareformi 1928. aastal.
The kroon fulfilled its role also in emerging from the severe economic crisis of 1930s, when it was tied to the British pound.
Kroon täitis oma rolli ka 1930ndate suurest majanduskriisist väljumisel, kui see seoti Inglise naelaga.
The advantages of a stable monetary system became clear to all of us with the 1992 monetary reform.
Stabiilse rahasüsteemi eelised on meile kõigile selgeks saanud 1992. aasta rahareformiga.
Without the strong Estonian kroon it would have been considerably more difficult to achieve budget surpluses and a reliable banking system along with economic expansion.
Ilma tugeva kroonita oleks olnud tunduvalt raskem saavutada ülejäägis eelarveid, usaldusväärset pangandust ja koos sellega majanduskasvu.
Today, new challenges face both our economy and monetary and financial stability.
Tänaseks on aga nii meie majandusel kui ka raha- ja finantsstabiilsusel ees uued ülesanded.
The growth trend, which was supported by successful domestic reforms, hard-working enterprisers and opportunities made available by Estonia's accession to the EU, has turned into a downturn.
Kasvuetapist, mida toetasid õnnestunud sisemaised reformid, agarad ettevõtjad ja võimalused, mida pakkus ühinemine Euroopa Liiduga, on saanud langus.
Since the boost was rapid and robust, exceeding our growth potential, we nearly exhausted all the advantages supporting it.
Kuivõrd tõus oli kiire ja jõuline ning ületas meie potentsiaali, kasutasime me pea täielikult ära seda tõusu toetanud  eeldused.
Here I mean the orientation on cheap labour force.
Pean silmas näiteks odavale tööjõule orienteerumist.
Now it is time for a so-called version change.
Kätte on jõudnud aeg n-ö versioonivahetuseks.
A new economic growth cycle in Estonia should be based on production with more added value than so far, and investment, which, in the aggregate, increase the residents' purchasing power.
Eesti majanduse uus kasvutsükkel saab tugineda senisest suurema lisandväärtusega toodangule ja investeeringutele, mis kokkuvõttes suurendavad elanikkonna ostujõudu.
The financial crisis, which originated last year in the USA and spread quickly over the world, does not make this task any easier.
Möödunud aastal USAst alguse saanud ja pärast seda üle maailma lahvatanud finantskriis ei tee meie ülesannet sugugi kergemaks.
Smaller countries both in and outside the EU are more affected by the global economic crisis.
Maailma majanduskriis mõjutab suhteliselt rohkem väikesi riike, seda nii Euroopa Liidus kui väljaspool.
The economy of a small country is largely dependent on exports and a crisis in bigger countries remarkably cuts demand in external markets.
Väikeriikide majandus sõltub paljuski ekspordist ning kriis suuremates riikides kahandab oluliselt nõudlust välisturgudel.
In  addition, it is more difficult for smaller countries and their enterprises to borrow from financial markets.
Samuti on väikeriikidel ja nende ettevõtetel praeguses olukorras palju raskem finantsturgudelt laenu saada.
Let us be  honest - we have no idea when the economic growth of big countries and the courage of the financial markets to start  lending again will recover.
Olgem ausad, me ei tea, millal taastub suurte riikide majanduskasv ja finantsturgudel julgus jälle laenu anda.
This may take a short time, but may also last several years.
See võib võtta lühikese aja,  kuid võib kesta ka pikki aastaid.
Currently there are two main factors impacting the Estonian economy.
Eesti majandust mõjutab praegu kaks põhitegurit.
On the one hand, the adjustment of domestic demand is continuing after a period of rapid growth.
Ühest küljest jätkub sisenõudluse kohandumine pärast kiiret kasvu.
On the other hand, external demand is declining along with slowing economic growth in our main exports markets.
Teisest küljest kahaneb välisnõudlus, sest majanduskasv Eesti peamistel eksporditurgudel aeglustub.
Economic downturn will persist this and also the next year.
Majanduslangust näeme nii sellel kui ka järgmisel aastal.
Growth is expected to gradually  pick up again starting from the second half of 2009.
Arengu järkjärgulist hoogustumist on oodata alles alates 2009. aasta teisest poolest.
Many analysts consider even this expectation too optimistic.
Paljude analüütikute arvates on isegi see ootus liiga optimistlik.
How could the state contribute to this?
Kuidas saaks riik sellele kaasa aidata?
It is clear our economy will reach a new growth path the faster the better is the functioning of market economy in Estonia.
On selge, et Eesti majandus jõuab uuele kasvurajale seda kiiremini, mida paremini toimib Eestis turumajandus.
Economic growth can only lean on enterprisers' business ideas.
Majanduskasv saab toetuda ainult ettevõtjate äriideedele.
The state does not know in which domains a new Skype will emerge.
Riik ju ei tea, millistes valdkondades oodata uut Skype'i.
At the same time, the state plays a remarkable role in the functioning of  the market economy, especially as regards ensuring monetary and financial stability.
Samas on riigil turumajanduse toimimises märkimisväärne roll, eriti raha ja rahandusliku stabiilsuse  tagamisel.
Next I am going to discuss three most important monetary and financial policy issues that support changes in the economy.
Järgnevalt peatungi kolmel raha- ja finantspoliitika põhiküsimusel, mis toetavad muutusi majanduses.
Stable money is the most significant factor.
Kõige olulisem on stabiilne raha.
I am convinced that the adoption of the euro as soon as possible is the primary economic policy goal for Estonia.
Olen veendunud, et euro võimalikult kiire kasutuselevõtt on Eesti jaoks esmane majanduspoliitiline eesmärk.
At the start of a new growth cycle, when the distrust and uncertainty have passed, everybody will line up behind the starting grid.
Võib arvata, et uue tõusuetapi alguses, kui usaldamatus ja ebakindlus on möödas, rivistuvad kõik uuele stardirajale.
What could be a better prerequisite for success than a reorganised and purposed economic environment together with a reliable monetary system securing it?
Mis võiks olla veel parem edu eeldus kui ümberkorraldatud ja eesmärgistatud majandusruum koos seda kindlustava usaldusväärse rahasüsteemiga?
Just like the reintroduction of the kroon has constituted the foundation of our development so far, the adoption of the euro will contribute to the success of the next stage of development.
Nagu krooni taaskehtestamine oli meie senise arengu vundament, aitab euro kasutuselevõtt kaasa järgmise arenguetapi edukusele.
As we all know, inflation has been the main obstacle in our way to the euro.
Teatavasti on meie peamine takistus euroalaga liitumiseks seni olnud inflatsioon.
In Eesti Pank's estimate, the likelihood of meeting the Maastricht inflation criterion already in 2010 has increased notably, and this would make it possible to change over to the euro in 2011 or 2012.
Eesti Panga hinnangul on suurenenud tõenäosus täita Maastrichti inflatsioonikriteerium juba 2010. aastal, mis võimaldaks euro kasutusele võtta kas 2011. või 2012. aastal.
The cyclical economic downturn in Estonia as well as the cheapening of commodity prices in the world are both conducive to this objective.
Sellele aitavad kaasa nii majanduse tsükliline langus Eestis kui ka toormehindade alanemine maailmas.
However, our own will and preparedness are also needed to meet the  criterion.
Kriteeriumi täitmiseks on aga vaja ka meie enda tahet ja valmisolekut.
This has to be taken into account by both the government in planning their different steps and enterprises in  mapping out their development.
Sellega peab arvestama nii valitsus oma erinevate sammude kavandamisel kui ka ettevõtted oma arengu plaanimisel.
In order to keep the fiscal deficit from exceeding 3%, an additional cut in expenditure is  an absolute must.
Et hoiduda üle 3protsendilisest eelarvedefitsiidist, on kulude täiendav kokkuhoid vältimatu.
Strong fiscal policy is also very important.
Teine oluline teema on tugev eelarvepoliitika.
This supports economic growth in several ways.
See toetab majanduskasvu mitmel viisil.
As mentioned before, it helps us join the euro area.
Nagu juba mainisin, aitab see meil liituda euroalaga.
According to Eesti Pank's autumn forecast there exists a serious threat of the budget deficit exceeding the 3% of GDP criterion.
Eesti Panga sügisprognoosi järgi on suur oht, et eelarvedefitsiit on suurem kui euroalaga liitumist võimaldav 3 protsenti SKPst.
This means the government will have to contract expenditure even more.
See tähendab, et valitsus peab kulusid veelgi koomale tõmbama.
In addition to meeting the conditions for joining the euro area, we also need to look a couple of years ahead.
Lisaks euroalaga liitumise tingimuste täitmisele tuleb juba praegu vaadata ka paar aastat ettepoole.
Though a temporary and moderate fiscal deficit is acceptable in the current economic situation, the objective must be to restore fiscal surpluses and accumulate reserves.
Kuigi praeguses majandusolukorras on ajutine ja mõõdukas eelarvepuudujääk aktsepteeritav, peab eesmärk olema eelarve ülejäägi taastamine jariigireservide kasvatamine.
I believe the financial crisis has convinced us all of the indispensability of fiscal surpluses and national reserves.
Usun, et finantskriis on meid lõplikult veennud ülejäägis eelarve ja riigireservide hädavajalikkuses.
In light of the 8% nominal growth forecasted in August by the Ministry of Finance, both Eesti Pank and several other analysts emphasised the necessity of a budget that is at least in balance.
Selle aasta augustis rahandusministeeriumi prognoositud 8protsendise nominaalse majanduskasvu valguses rõhutas Eesti Pank ja ka mitmed teised analüütikud vähemalt tasakaalus eelarve vajalikkust.
That was the only possible recommendation.
Muud soovitust sellise prognoosi peale ei saanudki olla.
Now that it has been realised that the summer forecast was too optimistic and in the next couple of years the budget will be in deficit, Eesti Pank considers budget surpluses essential to ensuring economic sustainability.
Nüüd kui on aru saadud, et suvine prognoos oli liialt optimistlik ja tegelikult ootab meid järgneval paaril aastal ees eelarve puudujääk, peab Eesti Pank majanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ületsüklilise eelarve ülejääki hädavajalikuks.
Estonia has so far managed without severe setbacks only owing to the fiscal surpluses accumulated in previous years.
Eesti on siiani saanud suuremate tagasilöökideta hakkama ainult tänu eelmistel aastatel kogunenud eelarveülejääkidele.
At the same time, the state should not be too eager in spending the existing reserves.
Samas ei tohiks riik olemasolevat reservi liiga usinalt kulutada.
These should last at least for the next two years.
Kassareservidest peab jätkuma vähemalt kaheks järgmiseks aastaks.
The current size of the reserves - approximately 9-10% of GDP - is actually the minimum level for Estonia.
Valitsuse reservide senine suurus - umbes 9-10 protsenti SKPst - on Eesti jaoks tegelikult miinimumtase.
In medium and longer term, the goal should be a considerable increase in reserves in order to be ready for next crises.
Keskmise ja pikema perspektiivi eesmärgiks võiks olla reservide märkimisväärne suurendamine, et olla valmis järgmisteks kriisideks.
The third factor conducive to growth is a strong financial system, especially banking.
Kolmas kasvu toetav asjaolu on tugev finantssüsteem, eelkõige pangandus.