natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on foreign trade statistics, the growth rate of Estonian exports accelerated to 26.5 per cent in the first quarter (from the 14.4 per cent of the fourth quarter), despite the slight slowdown of target markets' economic growth.
Eesti ekspordi kasvutempo kiirenes väliskaubanduse statistika kohaselt I kvartalis 26,5 protsendini (IV kvartali 14,4 protsendilt) ja seda isegi vaatamata sihtturgude majanduskasvu mõningasele aeglustumisele.
This points to the continuously positive share of net exports in the economic growth and further improvement of the external balance.
See viitab netoekspordi jätkuvalt positiivsele osakaalule majanduskasvus ning välistasakaalu edasisele paranemisele.
Domestic demand and current account
Sisenõudlus ja jooksevkonto
Accompanied by faster increase of gross domestic product promoted by favourable exports growth, internal demand turned out to be faster than expected in the first months of the year.
Koos soodsal ekspordikasvul põhineva kiirema sisemajanduse kogutoodangu kasvuga kujunes käesoleva aasta esimestel kuudel ilmselt oodatust kiiremaks ka sisenõudluse kasv.
Still, it remained slow enough to ensure further improvement in the external balance.
See jäi siiski piisavalt aeglaseks, et tagada välistasakaalu jätkuv paranemine.
This is proved by the foreign trade deficit, which was only a couple of per cent higher year-on-year, as well as by faster growth in deposits held by private individuals.
Sellele viitab eelmise aasta omast vaid paari protsendi võrra suurem väliskaubanduse puudujääk ning üksikisikute hoiuste kiirem kasv.
Budget surplus traditionally supported saving.
Traditsiooniliselt toetas säästmise taset ka eelarve ülejääk.
Based on the beginning of the year, it can be concluded that the current account deficit will continue to decrease, provided that household consumption does not increase.
Aasta alguse põhjal võib järeldada, et jooksevkonto puudujäägi edasine vähenemine jätkub eeldusel, et leibkondade tarbimine ei suurene.
Accession to the EU has promoted the optimism of enterprises and households for the future.
Euroopa Liiduga ühinemine on suurendanud ettevõtete ja majapidamiste optimismi tuleviku suhtes.
The belief in the fast continuation of wage growth is stronger than ever, and the latter, together with steadily low interest rates, encourages consumption and investment on account of future income.
Senisest enam usutakse sissetulekute kiire kasvutempo jätkumisse, mis koos püsivalt madala intressikeskkonnaga julgustab tarbima ja investeerima tulevikutulude arvelt.
The excessive optimism should be dampened by the standstill of the European economy, which may entail great setbacks for the Estonian economy.
Liigset optimismi peaks jahutama Euroopa majanduse seisak, mille jätkudes võivad Eesti majandust tabada suuremad tagasilöögid.
Due to the setbacks, the business activity of enterprises may be hampered by the excessive debt burden, and households may experience difficulties in flexible reorganisation of their budgets.
Tagasilöökide puhul võib suur võlakoormus raskendada ettevõtte äritegevuse või pere-eelarve paindlikku ümberkorraldamist.
Household and corporate debt constitutes a large share compared with the volume of their assets, and such developments, if they should continue, make Estonian economy more vulnerable.
Majapidamiste ja ettevõtete võlg on nende varade mahuga võrreldes väga suur ning sellise suundumuse jätkumine suurendab Eesti majanduse haavatavust.
The households' loan demand will remain strong due to low interest rates.
Majapidamiste laenunõudlus püsib käesoleval aastal madalate intresside toel tugev.
The extremely low interest margins set a limit to banks' opportunities to yield a profit in the domestic market.
Pankade kasumiteenimisvõimalusi koduturul piiravad väga madalad intressimarginaalid.
In order to maintain their market share and expand the income base, banks are ready to take bigger risks, and have therefore initiated active sales activities in the so far rather modestly positioned consumption loans market.
Turuosa säilitamise ja tulubaasi laiendamise nimel on pangad valmis võtma suuremaid riske ning on alustanud aktiivset müügitegevust seni suhteliselt tagasihoidlikult positsioneeritud tarbimislaenude turul.
The profits of banks are currently sufficient to meet the capital requirement, but the limited growth perspective of profits does not support the forecasted increase in risk assets.
Pankade kasumid on hetkel piisavad kapitalinõuete täitmiseks, kuid kasumite piiratud kasvuperspektiiv ei toeta riskivarade prognoositud suurenemist.
The new Financial Stability Review compiled by Eesti Pank can be accessed on the web site of Eesti Pank (www.bankofestonia.info).
Eesti Panga koostatud finantsstabiilsuse ülevaate (FSÜ) värske numbriga saab tutvuda internetis aadressil www.eestipank.info.
General government sector
Valitsussektor
Achieving a fast and sustained rise in the living standard conditions not only maintaining the credibility of Estonian economic policy, but also increasing it.
Võimalikult kiire ja kestva elatustaseme tõusu saavutamine ei eelda pelgalt Eesti majanduspoliitika usaldusväärsuse hoidmist, vaid ka suurendamist.
In order to meet this objective, adoption of the euro, which is expected by both market participants and investors, should be accomplished as soon as possible.
Selle eesmärgi täitmiseks on oluline võimalikult kiire euro kasutuselevõtt, mida eeldavad nii turuosalised kui investorid.
The changeover to the euro means, among other things, maintaining the balance between strategic and tactical objectives.
Euro kasutuselevõtt tähendab muude sammude hulgas ka tasakaalu hoidmist strateegiliste ja taktikaliste eesmärkide vahel.
Raising of consumption taxes, which was more robust than planned, may in the longer term have a positive impact on employment and consumption structure, but it will remarkably complicate satisfying the conditions necessary to adopt the euro.
Varem kavandatust jõulisem tarbimismaksude tõstmine võib pikemas perspektiivis mõjuda soodsalt hõivele ja tarbimise struktuurile, kuid oluliselt raskendada eurole üleminekuks vajalike tingimuste täitmist.
As regards the objective to meet the Maastricht inflation criterion and adopt the euro, all steps accelerating inflation are problematic.
Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmise ja euro kasutuselevõtu eesmärgi seisukohalt on problemaatilised kõik sammud, mis kiirendavad inflatsiooni.
Historical experience has proven the government's ability to ensure budget balance by cutting costs.
Ajalooline kogemus tõestab valitsuse võimet tagada vajadusel eelarve tasakaal ka kulude kärpimise kaudu.
At the same time it is natural the growth of expenditure cannot be limited on account of financing reforms aimed to increasing the long-term competitiveness of Estonian economy and the sustainability of fiscal policy.
Kulude kasvu piiramine ei saa loomulikult toimuda Eesti majanduse pikaajalist konkurentsivõimet ja eelarvepoliitika jätkusuutlikkust suurendavate reformide rahastamise arvel.
Compared with the     autumn 2004
Võrreldes     sügisprognoosiga 2004
139.1
139,1
152.2
152,2
167.0
167,0
182.3
182,3
6.2
6,2
HICP growth (%)
Ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) kasv (%)
Current accont (% of GDP)
Jooksevkonto (% SKPst)
-13.2
-12,6
-12.6
-11,3
-10.9
-10,9
-10.3
-10,3
Primary current account (% of GDP)
Primaarne jooksevkonto (% SKPst)
-6.9
-6,9
-6.0
-6,0
External debt (current account+capital account; % of GDP)
Võlgnevus välismaailma suhtes (jooksevk.+kapitalik.) (% SKPst)
-12.8
-12,8
-8.9
-8,9
-8.6
-8,6
Real private consumption (%)
Eratarbimise reaalkasv (%)
Real government consumption growth (%)
Valitsussektori tarbimise reaalkasv (%)
9.4
9,4
11.0
11,0
8.5
8,5
9.3
9,3
Real growth in value added per employee (%)
Lisandväärtuse reaalkasv töötaja kohta (%)
6.0
6,0
Real money supply growth (%)
Rahapakkumise reaalkasv (%)
9.2
9,2
Real credit growth (%)
Krediidi reaalkasv (%)
33.7
33,7
External debt (% of GDP)
Välisvõlg (% SKPst)
70.4
70,4
84.1
84,1
90.5
90,5
93.3
93,3
95.8
95,8
The discussion was followed by a vote, which resulted in the decision that Chairman of the Supervisory Board of Eesti Pank, Mart Sõrg, would make a proposal to the President of the Republic to nominate Andres Lipstok Governor of Eesti Pank as of 7 June 2005 for a term of five years.
Arutelule järgnenud hääletusega otsustati, et Eesti Panga Nõukogu esimees Mart Sõrg teeb Vabariigi Presidendile ettepaneku nimetada alates 07.06.2005 viieks aastaks Eesti Panga presidendiks Andres Lipstok.
Tomorrow, on 11 May 2005, a press conference, where Mart Sõrg, Chairman of the Supervisory Board of Eesti Pank, and Andres Lipstok, the candidate for the position of Governor, answer journalists questions, will be held at Eesti Pank.
Homme, 11. mail kell 13.00-14.00 toimub Eesti Panga Iseseisvussaalis pressikonverents, kus Eesti Panga Nõukogu esimees Mart Sõrg ja Nõukogu presidendikandidaat Andres Lipstok vastavad ajakirjanike küsimustele.
Please register for the press conference by telephone 6680719 or e-mail silver.vohu [at] epbe.ee.">silver.vohu [at] epbe.ee.
Palume pressikonverentsile registreeruda telefonil 668 0719 või e-postiga silver.vohu [at] epbe.ee.
Please do not forget your identity document or press card.
Palume mitte unustada isikuttõendavat dokumenti või pressikaarti.
As of May 2005, the growth rate of consumer prices is expected to fall, and the average inflation rate for the next two years is going to be 2.7 per cent.
Käesoleva aasta maist hakkab tarbijahindade kasvutempo alanema ja järgneva kahe aasta keskmiseks inflatsioonitempoks kujuneb 2,7 protsenti.
Additional increases in oil prices in the world market, which might have an impeding effect on economic growth, constitute the greatest external risk to Estonia's price stability.
Suurimaks välisohuks Eesti hinnastabiilsusele on nafta hinna täiendav kallinemine maailmaturul, millel võib olla pärssiv mõju ka majanduskasvule.
The developments of the previous nine months indicate improved consistency between domestic consumption and exports.
Viimase üheksa kuu arengusuunad viitavad kodumaise tarbimise ja ekspordi parema kooskõla saavutamisele.
If this tendency continues, a moderate improvement of the external balance during the entire forecast period will occur.
Antud suundumuste jätkudes toimub välistasakaalu mõõdukas paranemine kogu prognoosiperioodi vältel.
Due to the postponed rise in interest rates, there is a growing risk that banks are underestimating the credit risk accompanying lending, and borrowers are overestimating their ability to fulfil their growing financial liabilities in the future.
Edasilükkunud intresside tõus suurendab riski, et pangad alahindavad laenuandmisega kaasnevat krediidiriski ning laenuvõtjad ülehindavad oma võimet täita järjest kasvavaid finantskohustusi tulevikus.
As regards external balance, abandoning budgetary balance would be a great risk.
Välistasakaalu seisukohalt oleks suureks riskiks tasakaalus eelarvest loobumine.
In order to maintain the credibility of Estonia's economic policy, a reduction in the income tax should be accompanied by a decrease in the growth rate of the general government's consumption expenditure.
Tagamaks Eesti majanduspoliitika usaldusväärsuse eeltingimuse püsimist, tuleb tulumaksu alandada koos valitsuse tarbimiskulude kasvukiiruse vähendamisega.
Proceeding with a sustainable fiscal policy is especially important due to the transition to the euro, which is planned to take place in 2007.
Alalhoidliku eelarvepoliitika jätkamine on eriti oluline seoses 2007. aastasse kavandatud euro kasutusele võtmisega.
Adoption of the euro will increase the credibility of Estonia's economy.
Euro kasutusele võtmine tugevdab Eesti majanduse usaldusväärsust.
The world economy is performing considerably well so far during the forecast period.
Maailmamajandusel läheb prognoosiperioodil võrdlemisi hästi.
Oil prices constitute the biggest source of uncertainty.
Suurimaks ebakindluse allikaks on nafta hind.
The economic growth of the euro area is expected to rise in the near future, although growth is presently impeded by weak domestic demand and a strengthened currency.
Euroala majanduskasv peaks lähiajal kiirenema, kuigi hetkel pärsib kasvu nõrk sisenõudlus ja tugevnenud valuuta.
Private consumption and investment activity are still expected to gradually activate during the year, but due to the strengthening of the euro, overall economic growth is going to be less export-oriented, therefore remaining below the potential level.
Aasta jooksul peaks eratarbimine vähehaaval siiski elavnema ja investeeringute kasv hoogustuma, kuid euro tugevnemise tõttu kujuneb üldine majanduskasv tõenäoliselt vähem ekspordikeskseks ning jääb seetõttu potentsiaalsest tasemest madalamaks.
The business cycle of the Nordic countries is in a somewhat more favourable position than the euro area, as both Finland and Sweden are more tied to the USA via the technological sector.
Põhjamaade majandustsükkel on euroalast mõnevõrra paremas seisus, kuna nii Soome kui ka Rootsi on tehnoloogiasektori kaudu enam seotud USAga.
However, economic growth is expected to fall slightly in Scandinavia as well.
Mõningane majanduskasvu aeglustumine peaks siiski toimuma ka Skandinaavias.
Due to the declining demand for imports, the economic growth of several of the new Member States of the EU is also expected to slacken in 2005.
2005. aastal aeglustub ka mitmete ELi uute liikmesriikide majanduskasv, mille peamiseks põhjuseks on euroala impordinõudluse vähenemine.
Estonia's dynamic economic growth is going to continue on the strength of the Scandinavian growth cycle throughout the entire forecasting period.
Eestis jätkub Skandinaavia kasvutsükli toel hoogne majanduskasv kogu prognoosiperioodi vältel.
The slight slowdown of this year, characterised by 5.7 per cent economic growth, will be followed by a rise to slightly above 6 per cent in the following two years.
Mõningasele aeglustumisele käesoleval aastal, mil majandus kasvab 5,7 protsenti, järgneb kasvutempo kiirenemine pisut rohkem kui kuue protsendini järgneval kahel aastal.
At the same time, economic growth is based on external demand more than ever.
Majanduse kasv on seejuures varasemast rohkem rajatud välisnõudlusele.
Consumer prices are predicted to rise to 3.4 per cent in 2005.
2005. aastal on ette näha tarbijahindade kallinemise kiirenemist 3,4 protsendini.
This is not being caused by domestic demand pressures, but by economic policy decisions taken in the recent past, as well as by the rise in fuel prices in the global market.
Põhjuseks ei ole mitte sisemaised nõudlussurved, vaid lähiminevikus tehtud majanduspoliitilised otsused ja ka kütuse kallinemine maailmaturul.
During the following two years, the appreciation of consumer prices will drop to 2 per cent.
Tarbijahindade kallinemine aeglustub 2.7 protsendini kahel järgneval aastal.
This year's inflation of consumer prices is being affected mainly by the rise in electricity prices, which increased the price level by slightly less than 0.5 percentage points.
Peamiselt mõjutab käesoleva aasta tarbijahindade inflatsiooni elektrienergia kallinemine, mis tõstis hinnataset pisut vähem kui poole protsendipunkti võrra.
The modest growth of employment, which was characteristic of 2004, is going to continue in the next couple of years.
2004. aastale iseloomulik hõive tagasihoidlik kasv jätkub ka lähiaastatel.
The growth of employment in the tradable and export sector is a positive trend.
Positiivse trendina luuakse uusi töökohti enam avatud ja eksportivas sektoris.
The creation of new jobs is supported by capital inflow via structural funds and the decline in the tax burden of the labour force.
Töökohtade loomist toetab kapitali sissevool struktuurifondide kaudu ja tööjõu maksukoormuse alanemine.
Unemployment is expected to decrease in a stable manner during the forecast period, falling to 9.4 per cent in 2007.
Tööpuudus alaneb prognoosiperioodil stabiilselt, jõudes 2007. aastal 9,4 protsendini.
At the same time, a big discrepancy exists between the number of vacant positions and the skills of the unemployed.
Eesti tööjõuturg on liikumas täishõive[1] suunas, kusjuures vabade töökohtade ja töötute inimeste oskuste mittevastavus on suur.
The supply-side constraints of the labour market might worsen the economic growth potential over the longer term.
Tööjõuturu pakkumispoolsed piirangud võivad halvendada majanduse kasvupotentsiaali pikemal perioodil.
If the developments, which started in 2004 continue, it can be predicted that the growth in productivity over the next couple of years is going to be stably faster than the growth in real wages.
2004. aastal alanud arengute jätkudes näeb prognoos, et tootlikkuse kasv on ka järgnevatel aastatel stabiilselt kiirem reaalpalga kasvust.
Disposable income will increase faster than growth in wages due to tax rebates.
Tänu maksualandamistele suureneb kasutatav tulu palgakasvust kiiremini.
Notwithstanding the weakness of the euro area, Estonia's exports and foreign trade balance have improved considerably at the beginning of the year.
Euroala nõrkusele vaatamata on Eesti eksport ja väliskaubandussaldo käesoleva aasta alguses oluliselt paranenud.
Total exports are increasing mainly on the strength of a stronger technological sector, but food has also contributed remarkably to the growth of exports, especially in the form of dairy and meat products.
Kogueksport suureneb ennekõike tugevnenud tehnoloogiasektori toel, kuid oluliselt on ekspordi kasvu panustanud ka toidukaubad, seda eelkõige piima- ja lihatoodete näol.
During the forecast period, exports will increase by 10 per cent a year on average.
Keskeltläbi kasvab eksport prognoosiperioodi jooksul ligi 10% aastas.
This will be supported by a more open economy and better utilisation of capacity.
Seda toetab eelkõige avatum majandusruum ning tootmisvõimsuste parem kasutamine.
The growth of imports is going to be weaker this year due to a slowdown in the growth of domestic demand, reaching 6.3% and rising with the growth of domestic demand in the following two years to 8.5% and 9.3% respectively.
Impordi kasv jääb käesoleval aastal madalamaks tänu sisenõudluse kasvu aeglustumisele ning ulatub 6,3 protsendini, kiirenedes koos sisenõudluse kasvuga kahel järgneval aastal vastavalt 8,5 ja 9,3 protsendini.
Good exports prospects and the slower growth of domestic demand will improve Estonia's external balance, which is going to continue on the strength of increasing net imports in the next years as well.
Head ekspordiväljavaated ja sisemaise nõudluse aeglasem kasv parandavad 2005. aastal Eesti välistasakaalu, mis jätkub netoekspordi suurenemine toel ka järgnevatel aastatel.
The strengthening foreign trade balance, decrease in the real growth of retail sales, and a faster growth rate of deposits indicate a relative slowdown in the growth of domestic demand this year.
Tugevnev väliskaubandusbilanss, jaemüügi reaalkasvu pidurdumine ja hoiuste kasvutempo kiirenemine viitavad sisenõudluse kasvu suhtelisele aeglustumisele sellel aastal.
The social policy measures to be realised in 2006 together with the gradual recovery of the growth in gross wages cause the real private consumption growth rate to be much faster than the growth of GDP.
2006. aastal realiseeruvad sotsiaalpoliitilised sammud koos brutopalga kasvu järkjärgulise taastumisega viivad eratarbimise reaalkasvu SKP kasvust oluliselt kiiremaks.
Consequently, the precondition for achieving budgetary balance is a slower growth of general government spending.
Eelarve tasakaalu saavutamine eeldab järelikult valitsussektori kulutuste aeglasemat kasvu.
Rising interest rates in the developed countries have caused an outflow of funds from the Central and Easter European financial markets.
Kesk- ja Ida-Euroopa finantsturgudelt on seoses intresside tõusuga arenenud riikides märgata raha väljavoolu.
As the Estonian banking sector utilises foreign capital mainly via Scandinavian parent banks, we do not expect supply-side constraints, and credit growth is still determined by demand-side factors.
Kuna Eesti pangandussektor kaasab väliskapitali eelkõige läbi Skandinaavias asuvate emapankade, siis pole pakkumispoolsete piirangute teket oodata ning krediidikasv on endiselt ära määratud nõudluspoolsete teguritega.
According to the forecast, the banking sector is going to need 15 billion kroons in 2005 and 11 billion kroons in the following two years to finance the gap between the money supply and the demand for credit (in 2004, the banking sector in Estonia used 14 billion kroons worth of foreign capital as a net amount, and in 2003 11 billion kroons).
Prognoosi kohaselt vajab pangandussektor rahapakkumise ja krediidinõudluse lõhe finantseerimiseks 2005. aastal 15 ja järgneval kahel aastal 11 miljardit krooni (2004. aastal kaasas pangandussektor Eestisse väliskapitali netosummana 14 ja 2003. aastal 11 miljardi krooni väärtuses).
The postponed rise in interest rates and growth in wages accompanying economic growth, as well as the aggressive marketing tactics and heavy competition of banks, have maintained loan growth at a high level.
Edasilükkunud intressimäärade tõus ja majanduskasvuga kooskõlas käinud palgakasv koos pankade agressiivse turundustaktika ja tiheda konkurentsiga on hoidnud laenukasvu endiselt kõrgel tasemel.
If this tendency continues, there is a growing risk that banks will underestimate the credit risk that accompanies lending, and borrowers overestimate their ability to fulfil their growing financial liabilities in the future.
Antud tendentsi jätkudes suureneb risk, et pangad alahindavad laenuandmisega kaasnevat krediidiriski ning laenuvõtjad ülehindavad oma võimet täita järjest kasvavaid finantskohustusi tulevikus.
Thanks to the strong capitalisation and high profitability of banks, the strong growth of loans does not endanger the banking sector's stability but causes Estonia's economic growth as a whole to depend more than before on changes in loan interest rates.
Tänu pankade tugevale kapitaliseeritusele ja kasumlikkusele ei kujuta kiire laenukasv otsest ohtu pankade stabiilsusele, kuid seab Eesti majanduskasvu tervikuna varasemast enam sõltuvusse laenuintresside liikumisest.
The conception that the increase in wages is going to continue at the same pace and that interest rates are going to remain at the same level as today is misleading.
Ettekujutus, et samasugune palgakasv jätkub ka edaspidi ning intressimäärad jäävad igavesti tänastele tasemetele, on ekslik.
Therefore, it is of great importance that borrowers properly evaluate the risks that accompany borrowing.
Seetõttu on oluline, et laenuvõtjad hindaksid laenuvõtmisega kaasas käivaid riske kohaselt.
The best way to hedge the risks accompanying borrowing is to create a capital buffer through regular saving.
Parim vahend laenuvõtmisega kaasas käivate riskide maandamiseks on regulaarse säästmise kaasabil halbadeks aegadeks tarviliku kapitalipuhvri loomine.
In 2004, as a result of active lending activity, banks earned the highest profit as a consolidation group - 3.7 billion kroons - which is a billion more year-on-year.
Aktiivse laenutegevuse tulemusena teenisid pangad 2004. aastal konsolideerimisgrupina ajalooliselt suurima kasumi - 3,7 miljardit krooni, mida on miljardi krooni võrra rohkem kui eelneval aastal.
As regards financial stability, it is important that banks refrained from rushing to pay the high profit as dividends, but utilised the funds in their capital buffers.
Finantsstabiilsuse seisukohalt on tähtis, et pangad ei ruttaks suuri kasumeid kohe dividendidena välja maksma, vaid kaasaksid nad kapitalipuhvritesse.
Capital buffers will come in handy when servicing loans under the circumstances of slower economic growth becomes problematic.
Kapitalipuhvrid on vajalikud siis, kui laenude teenindamine muutub aeglasema majanduskasvu tingimustes probleemseks.
The financial sector does not expect the emergence of any important supply-sided constraints during the next few years, thus loan growth is likely to persist.
Lähiaastatel ei ole oodata oluliste pakkumispoolsete piirangute tekkimist finantssektoris ning pigem on oodata laenukasvu säilimist.
The year 2004 witnessed a historic event - Estonia's accession to the European Union.
Möödunud aastat jääb ajaloolise tähisena ilmestama Eesti liitumine Euroopa Liiduga.