natgillin/translations-raw huggingface dataset:
explained Ross, adding that in order to support economic stability in Estonia it is important to continue structural reforms conducive to growth also under the new more adverse conditions.
selgitas Ross, lisades, et Eesti majanduse stabiilsuse toetamiseks on tähtis jätkata kasvu toetavate struktuurireformide läbiviimist ka uutes raskemates oludes.
Here, Ross said, it has to be taken into account that income will be considerably smaller than before and thus expenditure should be cut even more.
Sealjuures peab riik Rossi sõnul arvestama varasemast tunduvalt väiksemate tuludega ning seetõttu kulutusi veelgi vähendama.
The growth rate of CPI declined to 7 per cent compared to December 2007.
Võrreldes 2007. aasta detsembriga alanes hinnatõusutempo 7 protsendi tasemele.
Average inflation for 2008 stood at 10.4 per cent, which is in line with Eesti Pank's forecast for 2008.
2008. aasta keskmiseks inflatsiooniks kujunes 10,4 protsenti, olles kooskõlas Eesti Panga eelmise aasta prognoosiga.
External inflation pressures have also eased.
Inflatsioonitõususurved on tugevasti vähenenud ka väliskeskkonnas.
Euro area inflation declined considerably in December: from 2.1 per cent in November to 1.6 per cent.
Euroala inflatsioon alanes detsembris järsult, jõudes novembri 2,1 protsendilt 1,6 protsendini.
Estonia's economic growth is negative, similar to the external environment.
Sarnaselt väliskeskkonnaga on ka Eesti majanduskasv negatiivne.
In earlier periods, the increase in costs was passed on to consumers, whereas now there is more pressure for efficiency improvement.
Kulude kasvu kompenseerimine hindade tõstmisega on asendunud survega kärpida tootmiskulusid.
This means that inflation will slow further.
See tähendab, et inflatsioon aeglustub veelgi.
Corrections of the robust price rises carried out at the time of strong growth were evident already at the end of 2008.
Varasema kiire kasvuperioodi ajal hoogsalt tõstetud hindu korrigeeriti Eestis tarbijale soodsamas suunas juba 2008. aasta lõpupoole.
The start of 2009 has witnessed further corrections through seasonal sales.
Hindade odavnemine on hooajaliste odavmüükidega jätkunud ka käesoleva aasta alguses.
The extent of price corrections has been shaped by the increasingly low levels of consumer confidence indicators.
Korrektsioonide suurust on mõjutanud tarbijate ostumeelsust peegeldavate indikaatorite süvenev madalseis.
Inflation expectations have sunk to record lows as well.
Inflatsiooniootused on vajunud kõigi aegade madalaimale tasemele.
Similar to previous months, in December Estonia's inflation was reduced by the continuing drop in fuel prices.
Sarnaselt paari eelneva kuuga alandas Eesti detsembrikuu inflatsiooninäitajat jätkuvalt mootorikütuse odavnemine.
Earlier price rises that had stemmed from growing oil and other commodity prices are expected to be reversed.
Võiks eeldada, et edaspidi asenduvad nafta ja muu tooraine varasemast kallinemisest põhjustatud hinnatõusud langusega.
This concerns the prices of thermal energy, transport services and various dairy and cereal products, for instance.
Nii näiteks peaksid vähenema soojusenergia, transporditeenuste ning mitmete piima- ja teraviljatoodete hinnad.
Eesti Pank expects the inflation for 2009 to be lower than the 3.7 per cent set out in the autumn forecast.
Eesti Panga hinnangul võib inflatsioon praeguse naftahinna juures kujuneda sel aastal madalamaks kui sügisel prognoositud 3,7 protsenti.
Since expenditure on cash varies greatly across years, these have been left out out the comparison.
Kuna sularahakulud on aastate võrdluses väga erinevad, siis on need kulud võrdlusest välja jäetud.
Eesti Pank's largest investments in 2011 will be in the construction and furnishing of the museum.
Keskpanga suurimad investeeringud järgmisel aastal on muuseumi laienduse ehitus- ja sisustustööd.
Personnel costs will increase by 1.9%, to 7.9 million euro.
Keskpanga personalikulud kasvavad võrreldes tänavusega 1,9% 7,9 miljoni euroni.
Eesti Pank is an independent constitutional institution that operates the country's monetary system.
Eesti Pank on sõltumatu põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida käigus riigi rahasüsteemi.
The 2010 net operating surplus of Eesti Pank will be published in the central bank's annual report in the first half of 2011.
Eesti Panga 2010. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2011. aasta esimesel poolaastal.
Previous annual reports are available at: http://www.eestipank.ee/en/eesti-pank/financial-statements .
Eelnenud aastate aruanded on kättesaadavad panga kodulehel: http://www.eestipank.ee/eesti-pank/finantsaruanded.
EURIBOR fixings are available at http://www.euribor-ebf.eu/.
Euribori fikseeringud leiab veebiaadressilt www.euribor.org.
Further information on euro exchange rates is available here.
Täpsema info euro vahetuskursside kohta leiab siit.
Loans and leasing issued to companies totalled 2.2 billion kroons, which is somewhat less than in October.
Kuu jooksul väljastati ettevõtetele laene ja liisinguid kogumahus 2,2 miljardit krooni, mida oli mõnevõrra vähem kui oktoobris.
The loan turnover of the trade sector was greater than usual as a result of one major loan transaction.
Tavapärasest suurem oli laenukäive kaubandussektoris, kus kasvu mõjutas üks suur laenutehing.
The manufacturing sector was still modest in terms of borrowing.
Töötleva tööstuse laenuaktiivsus on endiselt tagasihoidlik.
Annual growth in industrial production was over 30 per cent, but the amount of loans and leasing granted to manufacturing companies grew by only 3 per cent from a year ago.
Samal ajal kui tööstustoodangu aastakasv on üle 30 protsendi, oli viimase kolme kuu jooksul tööstusettevõtetele antud laenude ja liisingute maht aastatagusega võrreldes vaid 3 protsenti suurem.
Housing loan turnover reached a record high in the past two years with 665 million kroons.
Eluasemelaenude käive oli novembris viimase kahe aasta suurim, ulatudes 665 miljoni kroonini.
However, the level of new loans is still lower than the repayments of loans issued earlier, and so the loan stock is decreasing.
Samas on uute laenude maht varem võetud laenude tagasimaksetest endiselt väiksem, mistõttu laenujääk väheneb.
The amount of loans and leasing granted to Estonian companies and households shrank by 825 million kroons, or 0.4 per cent, in November.
Eesti ettevõtetele ja eraisikutele antud laenude ja liisingute maht kahanes novembris 825 miljoni krooni võrra ehk 0,4 protsenti.
The total value of the financing portfolio stood at 238 billion kroons, 6.3 per cent less than a year ago.
Finantseerimisportfelli koguväärtus oli kuu lõpus 238 miljardit krooni, olles 6,3 protsenti väiksem kui aasta tagasi.
Low interest rates keep the cost of borrowing low for the borrowers.
Madalad baasintressimäärad hoiavad laenu hinna laenuvõtja jaoks soodsana.
The average interest rate on housing loans declined to 3.2 per cent in November, with the average interest margin being below 2 per cent for the first time in the past two years.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär alanes novembris 3,2 protsendini, kusjuures keskmine intressimarginaal oli esimest korda viimase kahe aasta jooksul allpool 2 protsendi taset.
The average interest rate on long-term corporate loans, on the other hand, rose to 5.8 per cent because of the higher margin of a few major transactions.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär seevastu tõusis 5,8 protsendini, olles mõjutatud üksikute suurte tehingute kõrgemast marginaalist.
Loan quality has improved as expected.
Laenukvaliteet on oodatult paranenud.
The amount of loans overdue for more than 60 days contracted by over 250 million kroons in November and constituted 6.8 per cent of the total loan portfolio.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht vähenes novembris rohkem kui 250 miljoni krooni võrra ja moodustas laenuportfellist kuu lõpus 6,8 protsenti.
Eesti Pank's forecast anticipates the share of overdue loans to stabilise at 5 per cent by the end of 2011, which is still times higher than is common in a stable economic environment.
Eesti Panga prognoosi kohaselt stabiliseerub viivislaenude osakaal 2011. aasta lõpuks 5 protsendi lähedal, mis on pikaajalisest, stabiilse majanduskeskkonna riskidele omasest viivislaenude tasemest siiski kordi kõrgem.
Annual growth in deposits picked up to around 10 per cent.
Hoiuste aastakasvutempo kiirenes novembris ligi 10 protsendini.
The total of corporate and household deposits increased by 1.9 billion kroons, or 1.6 per cent, to 115 billion kroons in November.
Eesti ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht kasvas novembris 1,9 miljardi krooni võrra ehk 1,6 protsenti 115 miljardi kroonini.
The amount of currency in circulation has decreased over 15 per cent from November 2009, and it declined further in December.
Ringluses oleva sularaha maht oli novembri lõpus aastatagusega võrreldes rohkem kui 15 protsenti väiksem ning see vähenes ka detsembris.
Monthly turnover of housing loans and weighted average interest rate
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude käive ja kaalutud keskmine intressimäär
Volume of corporate and household deposits and the annual deposit growth rate
Eesti ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht ja hoiuste aastakasvutempo
Estonia's recovery has been mostly driven by exports, which, measured in current prices, reached close to the all-time high in September.
Eesti majandus on elavnenud ennekõike ekspordi toel, mis jooksevhinnas jõudis septembris kõigi aegade rekordmahu lähedale.
The labour market situation has slightly improved, with the unemployment rate declining to 15.5% in the third quarter.
Tööturu olukord on pisut paranenud, töötuse määr langes kolmandas kvartalis 15,5 protsendini.
Future labour-market developments in Estonia will be increasingly affected by demand for qualified labour force.
Eesti tööturu edasist arengut mõjutab järjest enam kasvav nõudlus kvalifitseeritud tööjõu järele.
Unemployment will remain high in the years to come.
Töötus püsib siiski veel lähiaastatelgi kõrge, olukorra edasine paranemine eeldab aktiivsete tööturumeetmete tõhusust.
In autumn, inflation picked up faster than was expected in Eesti Pank's baseline scenario.
Inflatsioon kiirenes tänavu sügisel enam, kui Eesti Panga sügisprognoosi põhistsenaarium ette nägi.
This was caused by global increase in the price of raw materials for food, which affected consumer prices more than anticipated.
Põhjuseks oli üleilmse toidutoorme kallinemine, mis mõjutas tarbijahindu eeldatust rohkem.
At the same time, year-on-year margins in food trade grew as well.
Samas tõusid aastatagusega võrreldes ka marginaalid toiduainete kaubanduses.
According to Eesti Pank's December forecast, prices will increase by an average of 2.7% in 2010 and 3.5% in 2011.
Eesti Panga detsembri prognoosi kohaselt tõusevad hinnad tänavu keskmiselt 2,7 ja järgmisel aastal 3,5 protsenti.
As regards external risks to financial stability, tensions in international financial markets have increased.
Finantsstabiilsust ohustavatest välistest riskidest on kasvanud pinged rahvusvahelistel finantsturgudel.
However, the risk of further deterioration in the external environment will persist, weakening both the operation of financial markets and the economic growth of the countries that have so far remained relatively unscathed by the debt crisis.
Küll aga püsib oht, et väliskeskkonna edasine halvenemine nõrgestab finantsturgude toimimist ja nende riikide majanduskasvu, mis on seni jäänud võlakriisist otseselt puutumata.
An additional risk is that continuously low interest rates may stimulate appetite for higher risk-taking.
Teine oht on, et jätkuvalt madalad intressimäärad loovad soodsa keskkonna suuremate riskide võtmiseks.
Credit risks related to Estonia's households and companies have gradually decreased owing to economic growth.
Eesti eraisikute ja ettevõtetega seotud krediidiriskid on tänu majanduskasvule järk-järgult vähenenud.
Deterioration in the quality of banks' loan portfolio is believed to have bottomed out in the third quarter of 2010.
Pankade laenuportfelli kvaliteedi halvenemise põhi jäi ilmselt 2010. aasta kolmandasse kvartalisse.
Eesti Pank's forecast expects loan quality to continue to improve in 2011, resulting in a decrease in the share of loans overdue by more than 60 days to some 5% by the end of the year.
Eesti Panga prognoosi kohaselt jätkub laenukvaliteedi paranemine 2011. aastal ning aasta lõpuks on maksetähtaega rohkem kui 60 päeva võrra ületavaid laene ligikaudu 5 protsenti.
Banks' profitability is on the increase, which, in turn, contributes to growth in the banking sector capitalisation.
Pankade kasumlikkus kasvab, mis omakorda soodustab pangandussektori kapitaliseerituse suurenemist.
The general risk assessment of the Estonian financial stability has not deteriorated over the past half a year, but risk factors have changed.
Eesti finantsstabiilsuse üldine riskihinnang ei ole viimase poole aasta jooksul halvenenud, kuid riskitegurid on muutunud.
External assessments of Estonia's credibility will improve, owing to the country becoming a full member of the EMU, which will have a positive impact on the financial-sector working environment.
Välist hinnangut Eesti usaldusväärsusele tõstab Euroopa majandus- ja rahaliidu täieõiguslikuks liikmeks saamine, mis mõjutab finantssektori tegevuskeskkonda positiivselt.
said Rait Roosve, Head of the Cash and Security Department of Eesti Pank.
ütles Eesti Panga sularaha- ja turvaosakonna juhataja Rait Roosve.
The central bank has decided to order 100,000 more starter kits, which should arrive at the end of December.
Keskpank on otsustanud tellida täiendavalt juurde 100 000 stardikomplekti, mis peaksid Eestisse jõudma detsembri lõpus.
The starter kits are intended to allow residents to familiarise themselves with the new euro coins and to ensure people can start using cash as from 1 January, the €-day.
Stardikomplektid on mõeldud Eesti elanikele uute euromüntidega tutvumiseks ja samuti selleks, et oleks võimalik juba 1. jaanuarist sooritada oste euro sularahaga.
One starter kit costs 200 kroons and it is possible to purchase up to five starter kits at a time.
Euromüntide stardikomplekt maksab 200 krooni ja korraga saavad elanikud osta kuni viis komplekti.
The coins in starter kits will become valid as from 1 January 2011, when euro becomes legal tender in Estonia.
Stardikomplektides sisalduvad Eesti euromündid hakkavad seadusliku maksevahendina kehtima 2011. aasta 1. jaanuarist, mil eurost saab Eesti ametlik maksevahend.
The starter kit contains the following euro coins: seven 1-cent coins, six 2-, 5-, 10- and 20-cent coins, five 50-cent coins, four €1 coins and two €2 coins.
Euromüntide stardikomplektis on järgmised euromündid: seitse 1-sendist, kuus 2-, 5-, 10- ja 20-sendist, viis 50-sendist ning neli 1-eurost ja kaks 2-eurost.
Click here to see the photo of the starter kit's front side, here to see its back and here to see the security chip.
Euromüntide stardikomplekti esikülje fotot vaata siit, tagakülje fotot siit ja turvažetooni fotot siit .
Although companies' profitability has improved, it has not resulted in increasing investment activity.
Ehkki ettevõtete kasumlikkus on paranenud, ei ole see kaasa toonud investeerimisaktiivsuse suurenemist.
The decrease in investment has stopped, but corporate and household savings have grown faster.
Investeeringute vähenemine on küll peatunud, kuid ettevõtete ja majapidamiste säästud on kasvanud kiiremini.
Government savings increased, too, but this is characteristic of the third quarter.
Samuti suurenesid kolmandas kvartalis valitsemissektori säästud, mis on selles kvartalis tavapärane.
The growth of savings has outpaced that of investment this year, so the surplus on the goods and services account has expanded compared to the previous year.
Säästud on aastaga kasvanud kiiremini kui investeeringud, mida kinnitab ka kaupade ja teenuste konto ülejäägi suurenemine eelmise aastaga võrreldes.
The current account surplus, both in total and as a ratio to GDP, was smaller than a year ago.
Jooksevkonto ülejääk, nii kogusummas kui ka SKP suhtes mõõdetuna, oli kolmandas kvartalis siiski väiksem kui aasta tagasi.
This is due to accounting reasons.
Selle taga on raamatupidamislikud põhjused.
Namely, in companies belonging to foreign owners, profit growth is shown as outflow of investment income even if the profit is actually reinvested in the Estonian economy.
Nimelt kirjendatakse välisomanikele kuuluvates äriühingutes kasumi kasv investeerimistulude väljavooluna suurenemisena ka siis, kui see kasum tegelikult reinvesteeritakse Eesti majandusse.
Reinvested income increased more than the surplus on the goods and services account within the year, so the current account surplus decreased.
Reinvesteeritud kasum kasvas aastaga rohkem kui kaupade ja teenuste konto ülejääk, mistõttu kokkuvõttes jooksevkonto ülejääk vähenes.
Since domestic savings have grown more than investment, capital outflow due to expanding reserves has been predictable.
Kuna sisemaised säästud on kasvanud rohkem kui investeeringud, on reservide suurenemisest tingitud kapitali väljavool ootuspärane.
However, third-quarter capital outflow was several times larger than it could have been expected looking at the ratio of savings and investment.
Kolmandas kvartalis kujunes kapitali väljavool siiski mitu korda suuremaks, kui võinuks säästude ja investeeringute vahekorra põhjal arvata.
This was caused by the investment of government reserves in foreign securities and the use of funds becoming available because of the reduction in the banks' reserve requirement to lessen debt obligations and to invest abroad.
Selle tingisid valitsuse reservide paigutamine välismaistesse väärpaberitesse ja pankadele kehtestatud kohustusliku reservimäära vähendamise tulemusena vabanenud raha kasutamine võlakohustuste vähendamiseks ning välismaale paigutamiseks.
The Supervisory Board approved Eesti Pank's Eurosystem symbols.
Nõukogu kinnitas Eesti Panga eurosüsteemi sümboolika.
The Supervisory Board approved the Internal Audit Department's work schedule for the next year.
Eesti Panga nõukogu kinnitas siseauditi osakonna 2011. aasta tööplaani.
In addition, AS Deloitte Audit Eesti was appointed the external auditor of the central bank's annual accounts for the next five years (2011-2015).
Samuti kinnitas nõukogu keskpanga raamatupidamise aastaaruannete välisaudiitoriks järgnevaks viieks aastaks (2011-2015) AS Deloitte Audit Eesti.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 15 February 2011.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 15. veebruaril 2011.
This year's price growth has mostly been caused by administered tax rises and food.
Tänavu on hinnatõusu põhjustanud eelkõige administratiivsed maksumuudatused ja toiduained.
Food commodity prices continue to be volatile in the global market.
Toidutoorme hindade heitlikkus maailmaturul jätkub ning novembris panustasid Eesti inflatsiooni märkimisväärselt teraviljatoodete hinnad.
The current level of commodity prices does not justify the higher consumer prices of some food products compared to 2008.
Praegune toormehindade tase ei õigusta, miks osa toidukaupade tarbijahinnad peaksid olema kõrgemad võrreldes 2008. aastaga.
Thus, upward price pressures on food are expected to ease in Estonia.
Seega võib toiduainete hinnatõususurve Eestis leeveneda.
Domestic trade indicators show that along with growing global-market prices and export volumes, also the trade margin increased year-on-year in the third quarter of 2010.
Koos hindade tõusuga maailmaturul ning ekspordimahu suurenemisega kasvas sisekaubanduse majandusnäitajate andmetel 2010. aasta kolmandas kvartalis mullusega võrreldes ka kaubanduslik marginaal.
The average wholesale trade margin on food, beverages and tobacco, which accounted for 14% in the third quarter of 2009, is now 2 pp bigger.
Kui mullu kolmandas kvartalis oli toidukaupade, jookide ja tubakatoodete hulgimüügi keskmine kaubanduslik marginaal 14 protsenti, siis nüüd oli see 2 protsendipunkti võrra kõrgem.
Higher mark-ups helped raise profit, which was one of the highest for wholesalers in the third quarter.
Kõrgem juurdehindlus aitas tõsta kasumit, mis kujunes kolmandas kvartalis hulgimüüjate jaoks üheks suuremaks läbi aegade.
The more rapid price growth of food is temporary.
Toiduainete kiirem inflatsioon on ajutine.
Experience from the period 2006-2008 shows that the very sharp increase in consumer prices due to more expensive food commodities may be followed by them coming down again.
Tuginedes aastate 2006-2008 kogemusele, ei saa välistada, et toidutoorme hinnatõusust ajendatud Eesti tarbijahindade väga järsule kallinemisele järgneb nende odavnemine.
Leaving food and energy aside, the rest of the consumer-basket inflation has been subdued, making up 0.9% year-on-year.
Jättes toiduained ja energia kõrvale, on inflatsioon ülejäänud osas ostukorvist vaoshoitud, aastatagusega võrreldes 0,9 protsenti.
Although the labour market has slightly picked up from the low of the start of this year and the general economic activity has also improved, prices should not be raised thoughtlessly.
Tööturg on aasta alguse madalseisust küll pisut kosunud ning üldine majandusaktiivsus tõusnud, kuid see ei võimalda hindade kergekäelist tõstmist.
Eesti Pank publishes the updated inflation forecast in the second half of December.
Eesti Pank avaldab uuendatud inflatsiooniprognoosi detsembri teises pooles.
The visit includes meetings with government and Riigikogu members, heads and analysts of Eesti Pank and the Financial Supervision Authority, as well as managers and economists of commercial banks and other enterprises, among others.
Poolteist nädalat kestva visiidi käigus kohtuvad valuutafondi esindajad valitsuse ja Riigikogu liikmetega, Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega, nii kommertspankade kui ka eraettevõtete juhtide ja majandusanalüütikutega ning mitmete ametite esindajatega.
The outcome of the IMF staff visit will be presented by the head of the mission Alexander Hoffmaister at a press conference held in Eesti Pank on 13 December from 13.00 to 14.00. The Minister of Finance Jürgen Ligi and Governor of Eesti Pank Andres Lipstok will also participate in the press conference.
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Alexander Hoffmaister esmaspäeval, 13. detsembril kell 13-14 Eesti Pangas toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka rahandusminister Jürgen Ligi ja Eesti Panga president Andres Lipstok.
Further information:  Viljar Raask  Public Relations Office  Telephone: +372 6680 745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Viljar Rääsk  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Around it, clockwise fly the soul birds of our ancestors (the Heaven) and counter-clockwise stroll the daughters of the Mother of the Sward (the Earth).
Riigivapi ümber lendavad esivanemate hingelinnud vastupäeva, mis sümboliseerib taevast, ning murueide tütred sammuvad päripäeva, mis sümboliseerib maad.
The obverse also has the text EESTI VABARIIK and the year 2010.
Esiküljel asub tekst "EESTI VABARIIK" ja aastaarv 2010.
The reverse presents a fern blossom and the nominal value of the coin, 25 KROONS.
Mündi tagaküljel on kujutatud sõnajalaõis ning mündi nimiväärtus "25 KROONI".
The mintage of the coins is 15,000 and one coin costs 500 kroons.
Müntide tiraaž on 15 000 ja mündi maksumus on 500 krooni.
The 50-kroon silver collector coin is dedicated to the Estonian nature.
50-kroonine hõbedast meenemünt on pühendatud Eesti loodusele.
The coin has a round limestone core.
Meenemünti läbib ümara kujuga ungru paekivi.
Limestone and its denudations are one of the best known symbols of nature here and limestone is Estonia's national stone since 1992.
Paekivi ja selle paljandid on Eesti enim tuntud looduslik sümbol, 1992. aastast on paekivi Eesti rahvuskivi.
Because the natural stone core of the coin breathes, sulphur may turn the coin darker.
Meenemündi naturaalsest kivist südamik hingab, mille tagajärjel eralduv väävel võib põhjustada mündi tumenemist.
The obverse of the coin has the national coat of arms of the Republic of Estonia and the year 2010.
Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi riigivapp ja aastaarv 2010.