natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Imports of goods and the outflow of primary income were both less than in June 2014, while imports of services increased.
Eelmise aasta juuniga võrreldes vähenesid kaupade import ja esmaste tulude väljavool, teenuste sisseost seevastu suurenes.
The inflow of foreign aid through the capital account also increased, making the surplus on the current and capital accounts (net lending) stand at 63 million euros.
Välisabi sissevool kapitalikonto kaudu suurenes samuti, mistõttu moodustas jooksev- ja kapitalikonto ülejääk ehk netolaenuandmine 63 miljonit eurot.
As there was a large volume of equity transactions, there was a reduction in both direct investment assets and liabilities on the financial account.
Kuna aktsiakapitali tehingute maht oli suur, vähenesid nii finantskonto otseinvesteeringute nõuded kui ka kohustused.
The portfolio investment assets of credit institutions declined, but this was balanced by an increase in other investment assets.
Krediidiasutuste portfelliinvesteeringu nõuded vähenesid, kuid need asendusid muude investeeringunõuete suurenemisega.
Companies issued new bonds, and this led portfolio investment liabilities to grow by more than usual.
Ettevõtted emiteerisid uusi võlakirju, mistõttu kasvasid portfelliinvesteeringute kohustused tavapärasest rohkem.
The other investment assets of the central bank increased because of the inflow of resources from Estonian credit institutions.
Keskpanga muude investeeringute nõuded kasvasid raha sissevoolu tõttu Eesti krediidiasutustest.
The banks deposited at the central bank additional resources that had been generated by the reduction in the portfolio investment assets of other sectors and by the deposits of companies and households.
Pangad hoiustasid keskpangas need vabad vahendid, mis tekkisid muude sektorite portfelliinvesteeringute nõuete vähenemisest ning ettevõtete ja eraisikute hoiustest Eesti pankades.
The statistics on the second quarter of 2015 will be published with a comment on 8 September.
2015. aasta teise kvartali statistika koos kommentaariga avaldame 8. septembril.
For more on the principles used in compiling the flash estimate.
Vaata täpsemalt maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid.
2The primary income account reflects primary income from capital and labour as production factors used or available for use and other primary income from production and import taxes, subsidies and rent of natural resources.
2 Esmase tulu konto näitab tootmistegurite (kapital ja tööjõud) kasutamisega ja kasutada andmisega seotud esmaseid tulusid ning muid esmaseid tulusid (tootmis- ja impordimaksud, subsiidiumid, loodusvarade rent).
Sünne Korasteljov  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
Sünne Korasteljov  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0906  E-post: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
Exports mainly declined because demand in Russia is weak and exports to other markets have not been able to compensate fully for this (see Figure).
Eksport vähenes peamiselt seetõttu, et Venemaa nõudlus on kesine ja eksport teistele turgudele ei suuda seda kahanemist täielikult tasakaalustada (vaata joonist).
The index of European economic confidence strengthened again for the second consecutive quarter.
Euroopa majandususaldusindeks jätkas teises kvartalis tugevnemist.
However, there are few areas of the Estonian economy that are able to benefit quickly from the improvement in the European economy and increase exports, as traditional target markets for exports by Estonian companies have been faring less well.
Eestis on aga vähe harusid, mis suudavad Euroopa majandusolukorra paranemisest kiirelt kasu lõigata ja eksporti suurendada, sest Eesti ettevõtete tavapärastel ekspordi sihtturgudel pole nii hästi läinud.
Exports to Russia dropped by one third in the second quarter, which reduced GDP growth by around one percentage point.
Eksport Venemaale vähenes teises kvartalis kolmandiku võrra ja see pidurdas majanduskasvu ligikaudu protsendipunkti võrra.
Exports to Russia fell by less than they did in the first quarter, when they halved.
Kvartali võrdluses ekspordi kahanemine Venemaale aeglustus, kuivõrd esimeses kvartalis vähenes eksport Venemaale poole võrra.
Although manufacturing output declined, the sector still made a positive contribution to GDP growth.
Kuigi töötleva tööstuse toodangu maht vähenes, oli selle tegevusala panus SKP kasvu positiivne.
Although wages and household incomes have started to grow more slowly, retail sales and consumption have continued to grow rapidly.
Ehkki palgatõus ja majapidamiste sissetuleku kasv on hakanud aeglustuma, on jaemüügi ja tarbimise kasv püsinud kiire.
There is more spare production capacity in most sectors than there was before the economic crisis of 2008, and production can be increased without major investment.
Vaba tootmisvõimsuse hulk on enamikus tööstusharudes suurem kui enne 2008. aasta majanduskriisi ning tootmist on võimalik kasvatada ilma suurte investeeringuteta.
Spare capacity shrank during the second quarter however, meaning there was probably an increase in the need for investment in growing sectors.
Vaba tootmisvõimsus teise kvartali jooksul aga vähenes, mistõttu on investeerimisvajadus kasvavates harudes tõenäoliselt suurenenud.
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank is issuing its first two-euro commemorative coin, which will enter circulation throughout the euro area as a normal coin with a special design.
Esmakordselt emiteerib Eesti Pank 2-eurose mälestusmündi ehk erikujundusega käibemündi, mis jõuab ringlusse kogu euroalal.
It will be dedicated to the chess player Paul Keres, the centenary of whose birth will be in January 2016.
Mälestusmünt on pühendatud maletaja Paul Keresele, kelle sünnist möödub 2016. aasta jaanuaris 100 aastat.
Eesti Pank is also issuing two collector coins in 2016.
Lisaks annab Eesti Pank 2016. aastal välja kaks meenemünti.
That year will see the 150th anniversary of the birth of Jaan Poska, the Estonian statesman, and Eesti Pank is issuing a silver collector coin with a nominal value of 10 euros to mark the date.
2016. aastal möödub Eesti riigimehe Jaan Poska sünnist 150 aastat ja Eesti Pank emiteerib selle tähtpäeva puhul hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot.
Designs should be brought to Eesti Pank by the deadline or sent to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Kolme mündi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00. Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Rules and regulations of the design competition for a two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres.
Täpsem info Paul Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduskonkursi, reglemendi ja žürii töökorra kohta.
Rules and regulations of the design competition for a collector coin dedicated to Jaan Poska and for a collector coin for the Estonian delegation/athletes at the XXXI Summer Olympic Games in Rio de Janeiro.
Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja Rio de Janeiro olümpiamündi kujunduskonkursside, reglementide ja žürii töökorra kohta.
Once each coin is released, the winning designer will receive a prize of 2000 euros
Kujunduskonkursil osalev autor või autorite kollektiiv võib esitada ka mitu kavandit ühe mündi kohta.
More information on the collector coins issued by Eesti Pank can be found on the Eesti Pank website.
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab http://www.eestipank.ee/sularaha/meenemundid.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The inflation in the euro area remained at 0.2% in July.
Euroala inflatsioon püsis juulis 0,2% juures.
The fall in prices fastened because fuel prices declined 2.8% compared to June, giving around half of the monthly drop in prices.
Hinnalangus kiirenes mootorikütuste odavnemise tõttu, 2,8% juuniga võrreldes, mis andis kuisest hinnalangusest ligikaudu poole.
Oil price declined 9% on global markets in July over the month and its medium term effect on the Estonian consumer prices is estimated to be around -0.3 percentage points.
Nafta hind alanes juulis maailmaturul ühe kuuga 9% ja selle kogumõju Eesti tarbijahindadele oli ligikaudu –0,3 protsendipunkti.
Some of the fall in oil price will pass through to goods and services prices with a time-lag in the third and the fourth quarter.
Osa nafta odavnemise järelmõjust kandub kaupade ja teenuste hindadesse kolmandas ja neljandas kvartalis.
The changes in oil price impact strongly, for example, the price of natural gas and therefore the cost of thermal energy.
Nafta hinna muutusest sõltub tugevalt näiteks imporditava maagaasi ja seeläbi ka soojusenergia maksumus.
Excluding energy products, the rise in the cost of the consumer basket fastened to 1% in July.
Kui jätta energiatooted arvestamata, kiirenes tarbijakorvi kallinemine juulis 1%ni.
The increase in food prices (including alcohol and tobacco) in recent months has mostly been impacted by previous tax rises and unfavourable weather.
Viimastel kuudel aset leidnud toiduainete (sh alkohol ja tubakas) kallinemise võib valdavalt kanda varasemate maksutõusude ja ebasoodsate ilmaolude arvele.
Inside the food basket, the price has increased the most for fruits and vegetables this year - 15% and 7.2% in annual comparison, respectively.
Toiduainete tarbijakorvis on tänavu enim kallinenud puu- ja köögiviljad, mille hinnad tõusid juulis aasta võrdluses vastavalt 15% ja 7,2%.
The price of these products did not only go up in Estonia, but also in many other European countries.
Nende kaupade hinnad ei kerkinud ainult Eestis, vaid ka paljudes teistes Euroopa riikides.
The developments in food prices may continue to be adversely impacted by global market developments, where the price fall has continued in previous months.
Toiduainete edasist hinnaarengut võib mõjutada ka asjaolu, et hinnalangus on maailmaturul viimastel kuudel jätkunud.
For example, data from the Food and Agricultural Organisation show that the price of dairy products declined by 7% in July over the month.
Näiteks piimatooted odavnesid FAO (Food and Agriculture Organisation) andmetel juulis ühe kuuga 7%.
Dairy product prices rose rather rapidly in recent years, but have now slide back to the levels seen in 2009.
Piimatoodete hinnad, mis tõusid viimastel aastatel suhteliselt kiiresti, on nüüd langenud taas 2009. aasta tasemele.
People from the EU countries travelled to Estonia as often as they did last year, but the number of trips made by Finns has fallen slightly year-on-year already for four quarters in a row.
Euroopa Liidu elanikud reisisid Eestisse sama palju kui eelmisel aastal, kuid Soome elanike reiside arv on vähenenud aastataguse ajaga võrreldes juba neli kvartalit järjest.
However, the number of tourists coming from the United States increased – they made twice as many single-day trips in annual comparison.
Ameerika Ühendriikidest tulnud turistide arv aga kasvas: nad tegid ühepäevakülastusi aasta võrdluses kaks korda rohkem.
Multi-day travellers coming to Estonia made up about half (57%) of all visitors.
Eestisse tulnud mitmepäevareisijad moodustasid külastajate üldarvust umbes poole (57%).
Multi-day travellers were on average 4.5 days in Estonia, 7% longer than in the second quarter of 2014.
Mitmepäevareisijate keskmine külastusaeg oli 4,5 päeva ehk 7% pikem kui 2014. aasta teises kvartalis.
Estonians visited foreign countries a million times in the second quarter of 2015, 2% less than a year before1.
Eesti elanikud külastasid 2015. aasta teises kvartalis välisriike miljonil korral ehk 2% vähem kui aasta varem1.
Estonians made fewer visits to all the neighbouring countries, and trips to Poland and Hungary decreased as well.
Eestimaalased külastasid kõiki naaberriike vähem kui eelmise aasta teises kvartalis, reisid Poola ja Ungarisse harvenesid samuti.
At the same time, Estonians travelled more frequently to Italy, Turkey and Belarus – the number of trips increased 29%, 18% and 47%, respectively, in annual comparison.
Eesti elanike reisid Itaaliasse, Türki ja Valgevenesse aga suurenesid, vastavalt 29%, 18% ja 47%.
There were 9% fewer single-day trips, but the number of multi-day trips grew slightly and they lasted longer.
Ühepäevakülastusi tehti 9% vähem, kuid mitmepäevaste reiside arv pisut suurenes ja nende kestus oli pikem.
1 The number of visits abroad does not match the number of trips.
1 Välisriikide külastamiste arv ei lange kokku reiside arvuga.
As people may visit several counties during one trip, the number of trips abroad is smaller.
Kuna ühel välisreisil võidakse külastada mitut riiki, on välisreiside arv väiksem.
The movement of travellers has a noticeable effect on the export and import of travel services in the Estonian balance of payments.
Reisijate liikumine avaldab märkimisväärset mõju reisiteenuste ekspordile ja impordile Eesti maksebilansis.
The balance of payments statistics for the second quarter of this year will be published on 8 September.
Selle aasta teise kvartali maksebilansi statistika avaldatakse 8. septembril.
The foreign travel statistics
Välisreiside statistika
Macroprudential policy covers systemic risk analysis and assessment and the deployment of meas­ures to help ensure support financial stability.
Makrofinantsjärelevalve hõlmab süsteemsete riskide määratlemist ja hindamist ning meetmete võtmist, mille eesmärk on kindlustada kogu finantssüsteemi stabiilsus.
Financial stability is complex and there may be various forms of systemic risk threatening it.
Finantsstabiilsus on mitmetahuline ja seda ohustavat süsteemset riski võib esineda eri vormis.
Eesti Pank can use several macroprudential measures.
Eesti Panga kasutada on mitmed makrofinantsjärelevalve vahendid.
Some of them, for example capital buffer requirements, are based on European Union regulations and have been harmonised in the union.
Osa neist, näiteks kapitalipuhvri nõuded, põhinevad Euroopa Liidu õigusaktidel ning on liidu tasandil ühtlustatud.
Other measures are guided by the Credit Institutions Act and include, for example, requirements for issuing loans.
Teised vahendid lähtuvad krediidiasutuse seadusest ning hõlmavad näiteks laenude väljastamise nõudeid.
In addition Eesti Pank can take measures with indirect influence, for example give advice to market participants and also give its opinions and recommendations on measures that fall within the remit of other institutions.
Lisaks on Eesti Pangal võimalik võtta kaudse mõjuga meetmeid, näiteks anda turuosalistele soovitusi ning esitada arvamusi ja soovitusi teiste institutsioonide pädevusse kuuluvate meetmete kohta.
Effective macroprudential policy is built on good cooperation, both domestic (between central bank, the Financial Supervision Authority, the Ministry of Finance, and other institutions) as well as international.
Tulemuslik makrofinantsjärelevalve põhineb sujuval koostööl nii riigi sees (keskpanga, finantsinspektsiooni, rahandusministeeriumi jt asutuste vahel) kui ka rahvusvaheliselt.
Among the macroprudential measures Eesti Pank has so far introduced a 2% systemic risk buffer for the commercial banks to strengthen the resilience of banks to possible shocks in the banking sector.
Makrofinantsjärelevalve meetmetest on Eesti Pank praeguseks kehtestanud kommertspankadele 2% süsteemse riski puhvri nõude, et tugevdada pankade vastupanuvõimet võimalike pangandussektorit tabavate šokkide suhtes.
Three requirements for mortgage loans issued by banks took effect in March this year as a preventive step to lower loan boom risk in the future (see table).
Selle aasta märtsist hakkasid pankadele kehtima kolm eluasemelaenude väljastamise nõuet, mille eesmärk on ennetava sammuna vähendada laenubuumi riski tulevikus (vt tabelit).
Starting from autumn 2015 Eesti Pank will be making decisions in every quarter on the rate of countercyclical buffer.
Alates 2015. aasta sügisest hakkab Eesti Pank langetama kord kvartalis otsuseid vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta.
Table.
Tabel.
The instruments used by Eesti Pank for macroprudential supervision
Eesti Panga kehtestatud makrofinantsjärelevalve meetmed
Instrument
Instrument
Rate
Määr
From
Kehtivuse algus
Systemic risk buffer
Süsteemse riski puhver
1 August 2014
1. august 2014
Countercyclical buffer
Vastutsükliline kapitalipuhver
-*
-*
Limits for mortgages**
Eluasemelaenude väljastamise nõuded**
1 March 2015
1. märts 2015
loan-to-value (LTV)
laenu tagatuse piirmäär
85%***
85%***
debt service-to-income (DSTI)
laenumaksete piirmäär
Full text for the macroprudential policy framework (July 2015)
Makrofinantsjärelevalve raamistiku terviktekst (juuli 2015)
The number of cashless payments was 5% higher compared to the same period a year ago, but the turnover was 8% less.
Eelmise aasta sama perioodiga võrreldes kasvas sularahata maksete arv 5%, käive aga vähenes 8%.
The number of cashless payments has kept increasing over the past ten years, but turnover has been a lot more volatile, since it depends on both the general economic activity and, to a certain extent, the activity of larger individual companies.
Sularahata maksete arv on viimase kümne aasta jooksul pidevalt suurenenud, kuid käive on olnud märksa heitlikum, kuna see sõltub nii üldisest majandusaktiivsusest kui ka teatud määral üksikute suuremate ettevõtete tegevusest.
Private clients make 85% of all domestic payments, but it only makes up 9% of the total turnover of payments.
Kõikidest riigisisestest maksetest 85% on eraisikute maksed, kuid maksete kogukäibest moodustavad need vaid 9%.
Around one fifth of the cashless payments made in Estonia are settled using the interbank retail payments system STEP2.
Umbes viiendik Eestis tehtavatest sularahata maksetest arveldatakse pankadevahelise jaemaksesüsteemi STEP2 kaudu.
A daily average of 116,000 domestic payments were made in the second quarter of 2015 between banks using STEP2, with a total turnover of 144 million euros.
2015. aasta teises kvartalis liikus pankade vahel STEP2 kaudu päevas keskmiselt 116 000 riigisisest makset kogukäibega 144 miljonit eurot.
The number of payments was up 7% from the same time a year ago, while turnover increased 1% year-on-year.
Maksete arv oli 7% suurem kui eelmise aasta samal perioodil, käive aga kasvas aastaga 1%.
Although the majority of the payments are made within one bank, interbank payments have steadily made up 20-24% of all domestic payments over the past ten years.
Ehkki suurem osa maksetest on pangasisesed, on pankadevahelised maksed moodustanud viimase kümne aasta jooksul stabiilselt 20–24% kõikidest riigisisestest maksetest.
An average of 12,000 payments a day were made from Estonian banks to other countries using STEP2.
Teistesse riikidesse tehti Eesti pankadest STEP2 kaudu keskmiselt 12 000 makset päevas.
Payments were made to 34 countries, with most of them going to Finland and Germany (a total of 31% of all cross-border payments).
Makseid tehti 34 eri riiki, kõige rohkem Soome ja Saksamaale (kokku 31% kõikidest piiriülestest maksetest).
TARGET2 express transfers, which transfer money from one bank to another in up to 15 minutes, are also used to send payments to another bank.1 This option is still not very widely used in Estonia: only 100 domestic express transfers per day were made by bank clients in the second quarter.
Maksete teise panka edastamiseks kasutatakse ka TARGET2 kiirmakset, mis saadab raha ühest pangast teise kuni 15 minutiga.1 Seda võimalust kasutatakse Eestis veel üsna tagasihoidlikult: teises kvartalis tegid pankade kliendid vaid 100 riigisisest kiirmakset päevas.
Private clients tend to use bank cards for purchases more and more.
Eraisikud kasutavad ostude tegemiseks üha enam pangakaarti.
In the second quarter of 2015, private clients made 667,000 card payments every day, which is more than triple the number of card payments made in 2005.
2015. aasta teises kvartalis tegid eraisikud iga päev 667 000 kaardimakset, üle kolme korra rohkem kui 2005. aastal.
The share of card payments among all domestic payments made by private clients was 75% in the second quarter, while ten years ago it was 10% smaller.
Kaardimaksete osatähtsus kõikides eraisikute riigisisestes maksetes oli teises kvartalis 75%, kuid kümne aasta eest oli see arv 10% väiksem.
Private clients are withdrawing cash less and less frequently.
Sularaha võtavad eraisikud välja järjest vähem.
Ten years ago, private clients withdrew cash from ATMs an average of 137,000 times a day, but in the second quarter of 2015, that number had dropped to 103,000 (117,000 times a day in the second quarter of 2011 and 108,000 times a day in the same period in 2013).
Kui kümme aastat tagasi võtsid eraisikud pangaautomaadist sularaha keskmiselt 137 000 korda päevas, siis 2015. aasta teises kvartalis 103 000 korda päevas (2011. aasta teises kvartalis 117 000 ja 2013. aasta samal perioodil 108 000 korda päevas).
Among other cashless methods of payment, private clients use internet bank payment orders the most.
Muudest sularahata makseviisidest kasutavad eraisikud kõige rohkem internetipanga maksekorraldusi.
An average of 109,000 internet bank payment orders per day were made in the second quarter, which is 1.7 times more than ten years ago.
Teises kvartalis tehti päevas keskmiselt 109 000 internetipanga maksekorraldust, mis on 1,7 korda rohkem kui kümne aasta eest.
Payments made through a bank link reached 4% in the second quarter, while the share of other cashless methods of payment was 1% or less.
Pangalingi kaudu tehtavaid makseid oli teises kvartalis 4%, ülejäänud sularahata makseviiside osatähtsus oli 1% või alla selle.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Phone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
1 It is important to keep in mind that the Eesti Pank settlement system TARGET2 settles interbank express transfers on workdays from 8 a.m. to 6 p.m., but depending on the bank, the time for making the last payment may be earlier.
1 Oluline on silmas pidada, et Eesti Panga arveldussüsteem TARGET2 arveldab pankadevahelisi kiirmakseid tööpäeviti kl 8–18, kuid sõltuvalt pangast võib makse tegemise viimane aeg olla varasem.
In quarterly terms, the volume of loans taken and bonds issued stopped increasing by the end of the first quarter of 2015, but year-on-year, the growth reached nearly 4%.
Kui kvartali võrdluses peatus võetud laenude ja väljastatud võlakirjade mahu kasv 2015. aasta esimese kvartali lõpuks, siis aasta võrdluses ulatus kasv ligikaudu 4%ni.
The volume of long-term loans has decreased because of moderate investment activity, both in case of loans taken from the Estonian financial sector and loans taken from abroad.
Väikse investeerimisaktiivsuse tõttu on vähenenud pikaajaliste laenude maht, seda nii Eesti finantssektorist kui ka välismaalt võetud laenude puhul.
Corporate equity decreased somewhat in the first quarter.
Ettevõtete omakapital esimeses kvartalis veidi vähenes.
Reduced profits and relatively substantial dividend payouts meant that reinvested profits also decreased, and the growth of equity, which was fast-paced after the economic crisis, stopped.
Vähenenud kasumite ja suhteliselt suurte dividendimaksete tõttu on vähenenud ka reinvesteeritud kasum ja peatunud on majanduskriisi järgne kiire omakapitali kasv.
In international comparison, however, the level of equity in the Estonian corporate sector is quite high.
Rahvusvahelises võrdluses on Eesti ettevõtlussektori omakapitali tase siiski üsna kõrge.