natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2005, the average inflation rate was 4.1%, which was in accordance with the autumn forecast of Eesti Pank.
2005. aasta keskmine inflatsioon oli 4,1 protsenti, mis oli kooskõlas Eesti Panga sügisprognoosiga.
The cost of the consumer basket was most affected by the prices of housing-related services: for example, the price of water, sewerage services, and thermal energy increased 8.7% compared with January 2005.
Tarbijakorvi maksumust mõjutas oluliselt eluasemega seotud teenuste hind: näiteks veevarustuse, kanalisatsiooniteenuse ning soojusenergia hinnad tõusid mulluse jaanuariga võrreldes 8,7 protsenti.
Transportation costs increased approximately 11% as a result of the surge in fuel pieces.
Kallinenud kütusehindade mõjul suurenesid transpordikulutused ligi 11 protsenti.
A slowing of the growth of prices cannot be expected to happen before summer.
Hinnakasvu märgatavat aeglustumist ei ole oodata enne suve.
The main risk areas of inflation comprise the prices of fuel, gas, and thermal energy.
Inflatsiooni peamisteks riskivaldkondadeks on kütuse, gaasi ja soojusenergia hinnad.
Unemployment rate is the lowest since 1995  Labour market indicators improved mainly as a result of the creation of new jobs in the trading and real estate sectors.
Tööpuudus madalaim pärast 1995. aastat  Tööturunäitajad paranesid eelkõige tänu uute töökohtade loomisele kaubanduses ja kinnisvarasektoris.
Unemployment constituted 7.9% in 2005 (the number of unemployed was 46,500) and employment grew 2%.
Tööpuudus oli 2005. aastal 7,9 protsenti (töötute arv 46 500) ning hõive kasvas aasta kokkuvõttes kaks protsenti.
Labour costs rose in accordance with the growth in productivity.
Tööjõukulud kasvasid kooskõlas suurenenud tootlikkusega.
Current account deficit decreased only slightly  Supported by favourable export possibilities, the  Estonia's exports trade has continued its robust growth.
Jooksevkonto puudujääk alanes visalt  Soodsate ekspordivõimaluste toel jätkas Eesti kaubaeksport hoogsat kasvu.
Goods exports accelerated to 32%[1].
Kaupade ekspordi kasv kiirenes 32 protsendini[1].
Estonia's exports are growing faster than the imports of our main trading partners, which means our prospects in the target markets are improving.
Eesti eksport kasvab kiiremini kui meie peamiste kaubanduspartnerite import, mis tähendab Eesti ettevõtete väljavaadete jätkuvat paranemist sihtturgudel.
As a result of income growth, the disposable income of households increased considerably faster than private consumption.
Sissetulekute suurenemise tulemusena kasvas kodumajapidamiste kasutatav tulu märkimisväärselt kiiremini kui eratarbimine.
Nevertheless, the growth in domestic demand was too rapid, and the current account deficit decreased only slightly.
Sellest hoolimata oli sisenõudluse kasv liiga kiire ja jooksevkonto puudujääk vähenes visalt.
As imports surpassed exports, the foreign trade balance continued to deteriorate (by approximately 711 million kroons).
Ekspordikasvu ületav impordikoguse suurenemine tingis väliskaubanduse tasakaalu jätkuva halvenemise ligi 711 miljoni krooni võrra.
The current account deficit was 10.5% of GDP.
Jooksevkonto puudujääk moodustas 10,5 protsenti SKPst.
In absolute value, the deficit amounted to 17.3 billion kroons, which is 4% less than in 2004.
Absoluutväärtuses oli puudujääk 17,3 miljardit krooni ehk 4 protsenti väiksem kui 2004. aastal.
The investment activity of companies was more vigorous  In 2005, both household and corporate investment increased.
Ettevõtted investeerisid senisest enam  2005. aastal kasvasid nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtete investeeringud.
Companies accounted for a larger share of the investment growth than earlier.
Ettevõtete osakaal investeeringute kasvus oli varasemast suurem.
At the same time, nearly a half of all corporate investment was made in real estate.
Samas läks ligikaudu pool ettevõtete investeeringute mahust kinnisvarasse.
As a result of this, residential construction picked up speed again, supported by the increased optimism of private individuals and the rapid rise in household income.
Elamuehituse järjekordset hoogustumist toetas lisaks ettevõtete investeeringutele ka eraisikute suurenenud optimism ning kodumajapidamiste sissetulekute kiirem kasv.
The positive economic outlook will support investment activity in the next months as well.
Tugevatena püsivad majanduskasvu väljavaated toetavad investeerimisaktiivsuse kestmist ka lähikuudel.
Although it is likely the ECB will continue to raise its key interest rates, market participants have already considered such developments and, according to expert estimates, will not be able to exercise considerable control over the market.
Kuigi Euroopa Keskpanga baasintressimäärade jätkuv tõstmine on ülimalt tõenäoline, on see turuosaliste kinnitusel juba arvesse võetud ning ei suuda ekspertide hinnangul turgu oluliselt ohjeldada.
Rapid pension rise  In the second half of the year the average gross monthly wage grew 11.8%, which, together with the 2.4% increase in employment, contributed to the growth in employment income mentioned earlier.
Pensionide kiire tõus Keskmine brutopalk kasvas teisel poolaastal keskmiselt 11,8 protsenti, mis koos 2,4 protsendi võrra kasvanud hõivega suurendas palgatulusid.
The disposable income of households also rose with the lowering of the income tax rate.
Eraisikute kasutatavat tulu suurendas ka tulumaksumäära alandamine.
The rapid rise in the average pension payout was even more impressive: from 8.5% in the first half of the year to 18.3% in the second half of the year.
Keskmise pensioni kiire kasv oli seejuures veelgi muljetavaldavam: 8,5 protsendilt esimesel poolaastal 18,3 protsendini aasta teisel poolel.
This also accounted for the historically high consumer confidence.
Osalt ka seetõttu oli eratarbija kindlustunne viimastel kuudel läbi aegade kõrgeim.
State budget still in surplus  The faster-than-predicted economic growth led to continuous extra tax revenue.
Riigieelarve endiselt ülejäägis  Prognoositust kiirem majanduskasv tõi kaasa maksutulude jätkuva ülelaekumise.
The tax revenues collected were by 1.2 billion kroons more than planned, and despite the supplementary budget, the surplus of general government resources was approximately 1.8% of GDP.
Kokkuvõttes laekus maksutulusid planeeritust ligi 1,2 miljardit krooni enam ning vaatamata lisaeelarvele, moodustas valitsemissektori vahendite ülejääk aasta kokkuvõttes ligi 1,8 protsenti SKPst.
Thus, the fiscal surplus remained at the same level as in 2004.
Seega jäi riigieelarve ülejääk praktiliselt 2004. aasta tasemele.
Taking into account the rise in economic growth, the surplus should have been considerably more substantial than in previous years in order to offset the increasing domestic demand.
Arvestades kiirenenud majanduskasvu, oleks eelarve ülejääk pidanud olema eelnevatest aastatest tunduvalt suurem, et paremini tasakaalustada suurt sisenõudlust.
Loan interest rates on the increase  As the euro area interest rates rose, the interest rates of euro-denominated household loans increased approximately 0.5 pp in February 2006 compared with October 2005 (3.7% in February).
Laenuintressimäärad tõusuteel  Seoses intressimäärade tõusuga euroalal olid eurodes võetud eluasemelaenude intressimäärad veebruaris 2006 eelmise aasta oktoobriga võrreldes keskmiselt 0,5 protsendipunkti kõrgemad (3,7 protsenti veebruaris).
Household and corporate loans and leases increased by a record 13.9 billion kroons in the fourth quarter, which exceeded the third-quarter growth by 3.5 billion kroons.
Eraisikute ja ettevõtete laenud ning liisingud kasvasid neljandas kvartalis rekordilise 13,9 miljardi krooni võrra, mis ületas kolmanda kvartali kasvu 3,5 miljardi krooniga.
The increase in residential property prices in 2005 surpassed the growth in income, which may cause difficulties with the repayment of loan principals and interest in the future.
Kinnisvarahindade kasv 2005. aastal ületas sissetulekute kasvu, mis võib tulevikus kaasa tuua raskusi laenude ja laenuintresside tasumisel.
The increase in the ECB key interest rates, which amounted to a 0.5 pp rise, has not had a great impact on the ability to repay loan principals and interest against the background of the robust economic and wage growth.
Euroopa Keskpanga intressimäärade tõstmist arvestades ei ole kokku 0,5 protsendipunktiline tõus kuigivõrd mõjutanud kodumajapidamiste laenude ja laenuintresside tagasimaksmise võimet praeguse hoogsa majandus- ja palgakasvu puhul.
At the same time, it is possible that the situation of some households may get tighter, should the interest rates rise more than 3 pp.
Samas võib mõningate kodumajapidamiste olukord pingestuda, kui intressimäärad tõusevad madalaimatelt tasemetelt rohkem kui kolme protsendipunkti võrra.
For instance, for an average lender, a growth of 2.5 pp in the interest rate on housing loans would mean an approximately 30% increase in the monthly repayment amount.
Näiteks suureneb keskmisele laenuvõtjale igakuine laenutagasimakse eluasemelaenu intressimäära 2,5 protsendipunktilise kasvu korral ligikaudu 30 protsenti.
The economic policy objective: to meet the inflation criterion  The aim of Estonia's economic policy is to ensure that the development of our economic environment will make it possible to meet the Maastricht inflation criterion as soon as possible and to help reduce the risk of economic overheating.
Majanduspoliitika eesmärk: täita euro inflatsioonikriteerium  Majanduspoliitika eesmärk on tagada Eestis majanduskeskkonna areng, mis looks tingimused Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmiseks võimalikult kiiresti ning aitaks vähendada majanduse ülekuumenemise ohtu.
Meeting the above-mentioned objectives implies the following.
Nende eesmärkide täitmine eeldab järgmist.
[1] The accounting of goods exports has comprised more components of transit trade since the accession to the EU than before it occurred.
[1] Kaubaekspordi arvestus sisaldab pärast Euroopa Liiduga liitumist varasemast enam transiitkaubanduse elemente.
2)   The growth rate of real estate loans has to subside.
2)  Kinnisvaralaenude kasvutempo peab raugema - antud eesmärgi täitmiseks karmistati 1. märtsist eluasemelaenudega seotud regulatsioone pankadele.
3)   It is important to take into account the impact of administered prices on inflation and the Maastricht inflation criterion.
3)  Reguleeritavate hindade muutmisel tuleb arvestada nende mõju inflatsioonile ja Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmisele.
The front side, or obverse, of the coins, which are designed by the artist Mati Karmin, carries the national coat of arms of the Republic of Estonia, the text 'Eesti Vabariik', and the year of issue - 2006.
Kunstnik Mati Karmini kujundatud mündi esiküljel ehk aversil on Eesti Vabariigi riigivapp, tekst "Eesti Vabariik" ja mündi väljalaskeaasta 2006.
The reverse bears a gold application in the shape of a skier, the symbols of the Estonian Olympic Committee, and the text '10 KROONI'.
Reversil on suusatajat kujutav kuldaplikatsioon, Eesti Olümpiakomitee sümboolika ning tekst "10 KROONI".
The total of 5,000 coins were minted by the Mint of Finland.
Mündid on vermitud Soome Rahapajas (Mint of Finland) kogutiraažiga 5000 tükki.
The collector coins are made of pure silver (Ag 999/1000), their diameter is 38.61 millimetres and weight 28.28 grams.
Puhtast hõbedast (Ag 999/1000) meenemündi läbimõõt on 38,61 millimeetrit ja kaal 28,28 grammi.
"Skiing is not only about professional sports.
"Suusatamine ei seostu mitte ainult tippspordiga.
The collector coin also promotes the idea of a healthy lifestyle, as skiing is a popular hobby in Estonia and a suitable pastime for many people who wish to keep their body and mind in shape.
Meenemünt kannab ka tervisliku eluviisi ideed, sest suusatamine on populaarne harrastus terves Eestis ning paljudele sobiv viis oma keha ja vaimu hoidmiseks.
I hope the silver coin attracts those interested in numismatics, and, taking into consideration the great international interest in Estonian coins, helps introduce us abroad as a country of skiers,"
Loodetavasti saab suusatajaga hõbemünt koduseks paljudele, kes peavad lugu kenast numismaatikast ning arvestades suurt rahvusvahelist huvi Eesti müntide vastu, aitab ka välismaal tutvustada meid kui suusamaad,"
said Mr Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank.
märkis Eesti Panga president Andres Lipstok.
The collector coins issued by Eesti Pank can be bought from the Eesti Pank Museum starting from 12 o'clock on Friday, February 10.
Eesti Panga emiteeritavat münti hinnaga 500 krooni saab osta alates reedest, 10. veebruarist kella 12-st Eesti Panga muuseumis.
The Eesti Pank Museum is open on Wednesdays, Thursdays and Fridays from 12:00 to 17:00 and on Saturdays from 11:00 to 16:00.
Eesti Panga muuseum on tavapäraselt avatud kolmapäeviti, neljapäeviti ja reedeti kella 12-st 17-ni ja laupäeviti kella 11-16ni.
The collector coins are available for purchase by mail as well.
Meenemünti saab osta ka posti teel.
Please submit the respective request to the Cash Department of Eesti Pank at the address Estonia pst 13, Tallinn 15095 or by e-mail at hsinisaar [at] epbe.ee.">hsinisaar [at] epbe.ee.
Sellekohased soovid palume esitada Eesti Panga sularahaosakonnale aadressil Tallinn 15095, Estonia pst 13 või elektronpostiga aadressil hsinisaar [at] epbe.ee.
Photographs of the collector coin have been attached to the press release: obverse and reverse.
Pressiteatele on lisatud meenemündi pildid: avers ja revers.
Information from the Eesti Pank Museum on 668 0560; e-mail: torino [at] epbe.ee.">torino [at] epbe.ee.
Muuseumi infotelefon: 668 0560; e-post: torino [at] epbe.ee.
Such banknotes are not counterfeit but defective.
Antud rahatähtede puhul ei ole tegemist võltsinguga, vaid defektse rahaga.
The German printing facility Bundesdruckerei, which produced the 100-kroon notes of 1999, confirmed in its report of 10 January to Eesti Pank that the banknotes are defective.
1999. aasta sajakrooniste valmistaja, Saksa rahatrükikoda Bundesdruckerei kinnitas Eesti Pangale 10. jaanuaril valminud raportis, et tegu on defektse toodanguga.
The problem was discovered in October 2005, and since then Eesti Pank has been systematically withdrawing and destroying the faulty banknotes.
Eesti Pank on alates probleemi ilmnemisest oktoobris 2005 süstemaatiliselt defektseid pangatähti kokku korjanud ja hävitanud.
Currently there are still 5,849 deficient banknotes undestroyed, which constitutes 0.008 per cent of all the banknotes in circulation in Estonia.
Praegu on hävitamata 5849 defektiga rahatähte, mis moodustab kõikidest Eestis ringlevatest pangatähtedest 0,008 protsenti.
2,151 banknotes have been withdrawn from circulation and 22, 495 faulty banknotes have been destroyed from the vault of Eesti Pank.
Ringlusest on kõrvaldatud 2151 pangatähte ning Eesti Panga varahoidlast hävitatud 22 495 defektiga rahatähte.
More than 80 per cent of the defective cash has been destroyed.
Kokku on hävitatud üle 80 protsendi defektiga rahadest.
The chance of a person coming across one of the faulty banknotes is minimised.
Tõenäosus, et inimene puutub kokku defektse rahatähega, on kaduvväike.
When the problem emerged in October 2005, Eesti Pank immediately informed the police and offered them assistance in solving possible incidents on-site, for example, in shopping centres, services companies and elsewhere.
Eesti Pank informeeris probleemi ilmnemisel oktoobris 2005 koheselt politseid ning pakkus oma abi, et lahendada juhtumid kohapeal nagu näiteks kaubanduskeskustes, teenindusasutustes ja mujal.
Should anyone suspect they have a deficient banknote, it is recommended they contact a commercial bank and the banknote will undergo expert examination.
Defektiga raha kahtluse puhul tuleb pöörduda kommertspanka, kes saadab rahatähe ekspertiisi.
If the banknote proves out to be genuine but faulty, it will be compensated to its holder.
Kui raha osutub ehtsaks, kuid on defektiga, siis selle väärtus hüvitatakse.
If a deficient banknote is discovered at a store, for example, the procedure to be followed is similar to that of a counterfeit suspicion  call the police, who will identify the person and send the banknote to be examined.
Kui defektiga raha avastatakse näiteks poes, siis tuleb käituda nagu valeraha kahtlusega rahatähe puhul ehk kutsuda kohale politsei, kes tuvastab isiku ning suunab rahatähe ekspertiisi.
Eesti Pank and the police have established certain procedures to solve each incident related to the faulty banknotes in a way as convenient as possible to the citizen.
Eesti Pank on koostöös politseiga seadnud sisse töökorra, et lahendada iga defektiga raha avastamise juhtum kodanikule võimalikult mugavalt.
Sometimes there do occur deficiencies in the production of cash.
Sularaha valmistamisel esineb aeg-ajalt defekte.
In October 2005 Eesti Pank immediately contacted the printing facility Bundesdruckerei and asked them to inquire into the problem and to specify, among other things, also the volume and numbers of the faulty banknotes.
2005. aasta oktoobris võttis Eesti Pank kohe ühendust Bundesdruckereiga ning palus asja uurida, muuhulgas täpsustada defektse raha hulka ja numbreid.
The occurrence of deficiencies is, without doubt, regrettable, but unfortunately no producer is fully protected from mistakes.
Loomulikult on defektide esinemine kahetsusväärne, kuid kahjuks ei ole ükski tootja täielikult kaitstud vigade eest.
Eesti Pank would like to apologise for the inconvenience caused by the defective banknotes.
Eesti Pank vabandab kõigi ees nimetatud rahatähtede kasutamisest tekkinud ebamugavuste pärast.
As of 1 January 2008, Cyprus and Malta will adopt the euro as both account money and cash.
Alates 2008. aasta 1. jaanuarist võtavad Küpros ja Malta kasutusele euro nii konto- kui sularahana.
In Malta, credit institutions will exchange liras into euro at the fixed conversion rate until 31 March 2008.
Maltal vahetavad krediidiasutused liire eurodeks fikseeritud vahetuskursi alusel kuni 31. märtsini 2008.
In Cyprus, pounds will be exchanged until 30 June 2008.
Küprosel vahetavad krediidiasutused naelu eurodeks kuni 30. juunini 2008.
The central banks of both countries continue to exchange the national currency banknotes for ten years (i.e., until the end of 2018) and coins for two years (i.e., until the end of 2010) after they cease to be legal tender.
Nii Malta kui ka Küprose keskpank vahetavad rahvusvaluuta pangatähti eurodeks kümme aastat ehk kuni 2018. aasta lõpuni, münte kaks aastat ehk kuni 2010. aasta lõpuni.
Most of Estonia's commercial banks will not exchange Maltese liras and Cyprus pounds as of January 2008.
Enamus Eesti kommertspanku alates 2008. aasta jaanuarist Malta liire ja Küprose naelu ümber ei vaheta.
According to the exchange bureau Tavid, the company will continue to buy the national currencies of Cyprus and Malta until 31 January 2008.
Valuutavahetusettevõtte Tavid avaldatud info kohaselt ostavad nemad nimetatud valuutasid klientidelt kuni 31. jaanuarini 2008.
More detailed information regarding the changeover to the euro in Cyprus and Malta is available on the web site of the European Central Bank and also on the home page of the central banks of Cyprus and Malta: http://www.ecb.int http://www.centralbank.gov.cy http://www.centralbankmalta.org/
Täpsem info euro kasutuselevõtu kohta Küprosel ja Maltal on olemas nii Euroopa Keskpanga kodulehel kui ka Küprose ja Malta keskpanga kodulehtedel. http://www.ecb.int http://www.centralbank.gov.cy http://www.centralbankmalta.org/
Economic growth slowed mainly on account of domestic demand, i.e., private consumption and investments, while the growth rate of merchandise exports remained robust.
Majanduskasv aeglustus peamiselt sisenõudluse ehk eratarbimise ja investeeringute vähenemise arvel, samal ajal püsis kaupade ja teenuste ekspordi kasvutempo tugev.
The export of services increased also rapidly, supported by transport enterprises extending their activities outside Estonia.
Teenuste müük kasvas samuti endiselt kiiresti, mida toetas transpordiettevõtete tegevuse laienemine väljaspool Eestit.
Compared to the previous year, the deficit has not improved much, since the imputed outflow of investment income, which depends on the profits of foreign investors, has increased drastically.
Puudujääk on püsinud eelmise aastaga võrreldes peaaegu muutumatuna, kuna välisinvestorite kasumist sõltuv investeerimistulude arvestuslik väljavool on võrreldes eelmise aastaga hüppeliselt suurenenud.
The profit growth derives partly from domestic price rises, which have been characteristic of 2007 up to the recent months.
Kasumi kasv tuleneb osaliselt käesolevale aastale iseloomulikust ja seni kiirena püsinud hinnakasvust.
Eesti Pank expects the imputed outflow of investment income to inhibit and, in conjunction with this, the current account deficit to decrease.
Edaspidi ootab Eesti Pank investeerimistulude arvestusliku väljavoolu pidurdumist ning seoses sellega ka jooksevkonto puudujäägi vähenemist.
The goods and services account deficit has already improved by 4 percentage points, constituting 7% of GDP at the end of the third quarter, owing to the slowing domestic demand growth.
Küll aga on sisenõudluse kasvu aeglustumine juba parandanud kaupade ja teenuste konto puudujääki, mis on aastaga langenud 4 protsendipunkti võrra, moodustades III kvartali lõpuks 7 protsenti SKPst.
The balance of goods and services will presumably not improve so rapidly in the near future and the decline in our current account deficit will be more dependent on investment income.
Edaspidi nii kiiret kaupade ja teenuste saldo paranemist ette näha ei ole ja Eesti jooksevkonto puudujäägi vähenemine sõltub lähiajal rohkem investeerimistuludest.
The inflow of foreign direct investment was still above the recent years' average and the quarter-on-quarter increase in foreign exchange reserves has been the largest of the decade.
Välismaiste otseinvesteeringute sissevool Eestisse oli endiselt suurem viimaste aastate keskmisest ning välisvaluuta reservide kasv kvartali arvestuses selle kümnendi suurim.
This provides favourable preconditions for investments and economic restructuring.
See loob head eeldused investeerimiseks ja majanduse struktuuri ümberkorraldamiseks.
Developments in global markets have brought about major changes in Estonia's energy sector as well.
Maailmaturul toimuv on tinginud olulisi muutusi ka Eesti energeetikas.
Good supplies of energy during the 1990s helped Estonians transfer to market-based prices of energy carriers relatively painlessly.
Hea varustatus energiaga aitas Eesti inimestel möödunud kümnendil suhteliselt valutult üle minna turupõhistele energiakandjate hindadele.
Today, the period of rapid price increases is over and the share of people's energy expenditure in the consumer basket is almost as large as in the old EU Member States.
Praeguseks on kiire hinnakasvu periood läbi saanud ning elanike energiakulud moodustavad ostukorvis umbes sama suure osa nagu Euroopa Liidu vanades liikmesriikides.
Russia's energy consumption and exports will make a significant impact on Europe over the next ten years.
Kogu Euroopa kontekstis avaldab lähema kümne aasta jooksul suurt mõju kindlasti Venemaa energiatarbimine ja -eksport.
In addition to energy-related topics, the current issue of The Kroon & Economy includes a summary of a survey commissioned from EMOR of Estonians' opinions regarding the country's economy and banking.
Lisaks energiateemadele on uues numbris viimane tööturuülevaade ja kokkuvõte EMORi küsitlusest, millega uuriti Eesti elanike hinnanguid riigi majandusele ja pangandusele.
It can also be subscribed free of charge by e-mail publications [at] epbe.ee.">publications [at] epbe.ee.
Ajakirja on võimalik lugeda Eesti Panga kodulehel www.eestipank.info ja suuremates raamatukogudes või tasuta tellida e-posti teel trykis [at] epbe.ee.
Eesti Pank expects GDP to grow by 4.3% in 2008.
Majanduse kogutoodang suureneb prognoosi põhjal järgmisel aastal 4,3 protsendi võrra.
The growth will start to pick up speed again in the second half of the next year, rising to 5.7% in 2009.
Kasv hakkab taas hoogustuma 2008. aasta teisel poolel ning tõuseb 2009. aastal 5,7 protsendini.
The economy will adjust primarily through declining domestic demand.
Majandus kohandub eeskätt sisenõudluse vähenemise teel.