natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Statistical methods have been developed for the use, processing and presentation of the data that do not permit identification of any individual telephone or user and that comply with the law on data protection and personal data protection.
Andmete kasutamisel, töötlemisel ja esitamisel on rakendatud statistilisi meetodeid, mis ei võimalda tuvastada konkreetset telefoni ja selle kasutajat ning on kooskõlas andmekaitse ja isikuandmete kaitse seadustega.
A more detailed description of the methodology can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics.
Metoodika täpsem kirjeldus on esitatud Eesti Panga veebilehel välissektori statistika rubriigis.
The international travel statistics for the first quarter of 2013 will be published on the Eesti Pank website on 17 May at 12.00, according to the release calendar.
Välisreiside statistika 2013. aasta I kvartali andmed avaldatakse Eesti Panga kodulehel 17. mail kell 12 vastavalt avaldamiskalendrile.
Almost all of the increase over the year came from the service sector, with manufacturing making a negative contribution to annual growth.
Aastavõrdluses tuli hõive kasv täiel määral teenuste sektorist, tööstussektori panus aastakasvu oli negatiivne.
However, the seasonally adjusted quarterly growth figures show that manufacturing companies did hire new employees in the last half year.
Kvartalikasvu näitajate järgi on aga ka tööstusettevõtted viimase poole aasta jooksul töötajaid juurde palganud.
Labour productivity increased for a second consecutive quarter according to Eesti Pank estimates.
Tööjõu tootlikkus suurenes Eesti Panga hinnangul teist kvartalit järjest.
The unemployment rate has fallen rapidly in recent years and has descended to 9.3%, which is lower than the average for the European Union.
Tööpuuduse tase on Eestis viimaste aastate jooksul kiiresti alanenud ja jõudnud 9,3%ni, mis on madalam kui Euroopa Liidu keskmine.
At the same time, employment rate has climbed to around the level of 2006, when unemployment was 6%.
Samas on hõive määr jõudnud ligikaudu 2006. aasta tasemele, mil tööpuudus oli 6%.
This is because labour force participation is high, and it has not fallen even though the number of long-term unemployed is large.
See tuleneb kõrgemast tööjõus osalemise määrast, mis pole hoolimata pikaajaliste töötute suurest arvust langenud.
Eesti Pank forecasts that employment will continue to grow and unemployment to fall in the coming years, though at a slower speed than last year.
Eesti Panga prognoosi järgi kasvab hõive ja väheneb tööpuudus ka edaspidi, kuid aeglasemalt kui eelnevatel aastatel.
The central bank expects unemployment to fall to 9% by the end of 2013.
2013. aasta lõpuks langeb tööpuudus keskpanga prognoosi kohaselt 9%ni.
By the end of the third quarter of last year, loans taken from abroad and securities issued abroad made up one third of the total corporate debt.
Eelmise aasta kolmanda kvartali lõpuks moodustasid välismaalt võetud laenud ja emiteeritud võlakirjad kolmandiku kogu ettevõtlussektori võlakohustustest.
Companies have also started to borrow more actively from the banks operating in Estonia.
Ettevõtted on asunud aktiivsemalt laenama ka Eestis tegutsevatelt pankadelt.
In 2012 the turnover of both short and long-term loans increased by around 20%.
2012. aastal suurenes nii lühi- kui ka pikaajaliste laenude käive ligikaudu 20%.
The corporate loan stock started to grow at the start of 2012, and in December the year-on-year growth reached 5%.
Ettevõtete laenujääk hakkas 2012. aasta alguses samuti kasvama ja detsembriks ulatus aastakasv 5%ni.
Eesti Pank's autumn forecast expects the growth in loan turnover to slow somewhat as the reference base changes, and the total volume of loans will increase in the next few years by around 6%.
Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt aeglustub laenukäibe kasv baasefekti tõttu siiski käesoleval aastal mõnevõrra ning laenujääk suureneb järgnevatel aastatel ligikaudu 6%.
The financial position of households (financial assets minus liabilities) has improved due to the growth in the value of financial assets.
Majapidamiste finantspositsioon (finantsvarad miinus kohustused) on paranenud tänu finantsvarade kasvule.
Eesti Pank forecasts that the portfolio of housing loans will start to grow again this year after shrinking for four years.
Eesti Panga prognoosi järgi hakkab neli aastat järjest kahanenud eluasemelaenude portfell käesoleval aastal taas kasvama.
The high capitalisation of the Estonian banking sector and the improved funding base will give a good foundation for the financing of the real sector.
Eesti pangandussektori kõrge kapitaliseeritus ning paranenud rahastamisbaas loovad hea aluse reaalsektori rahastamiseks.
Credit conditions tightened somewhat and interest margins rose last year due to the uncertainty caused by the sovereign debt crisis in the euro area and the more conservative lending policies adopted by banks.
Euroala võlakriisist tingitud ebakindluse ja pankade konservatiivsemaks muutunud laenupoliitika tõttu karmistusid eelmisel aastal aga mõnevõrra laenutingimused ja tõusid intressimarginaalid.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, 372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
In 2012 as a whole, the economy grew by 3.2%, which is faster than Eesti Pank had forecast.
2012. aasta kokkuvõttes oli majanduskasv 3,2%, mis oli Eesti Panga prognoositust kiirem.
Growth in the next quarters will depend on how the economies of the euro area and the Nordic countries recover from their current lows.
Järgmiste kvartalite majanduskasv sõltub sellest, kuidas taastuvad madalseisust Põhjamaade ja euroala riikide majandused.
In the third quarter of 2012, household consumption increased notably faster than incomes, and savings fell to a low level.
2012. aasta kolmandas kvartalis kasvas majapidamiste tarbimine sissetulekutest märksa kiiremini ja säästmine langes madalale tasemele.
Eesti Pank's forecast in December predicted that the economy will grow by 3% in 2013.
Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosi kohaselt kasvab majandus 2013. aastal 3%.
The price level increased by 0.7% from the previous month and price growth was 3.4% in annual terms.
Hinnatase tõusis eelmise kuuga võrreldes 0,7%, aastases võrdluses tõusid hinnad 3,4%.
The price of electricity was 23.6% more expensive for households in January than in December, while the consumer basket excluding electricity became some 0.2% cheaper.
Elekter kallines jaanuaris võrreldes detsembriga kodumajapidamistele 23,6%, elektrit arvestamata odavnes tarbijakorv ligikaudu 0,2%.
Eurostat’s flash estimate shows that inflation in the euro area slowed to 2.0% in the first month of the year.
Euroala inflatsioon aeglustus Eurostati esialgse hinnangu kohaselt jaanuaris 2,0%ni.
The joint forecast of the central banks of the euro area expects the average inflation rate for the euro area to remain in the range of 1.1–2.1% in 2013.
Euroala keskpankade ühisprognoosi kohaselt jääb euroala käesoleva aasta keskmine inflatsioon vahemikku 1,1-2,1%.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email:viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Vahur Kraft Bank of Estonia, Governor
Vahur Kraft
We have built up democratic institutions.
Me peame vastama küsimusele, MIKS on asjad nii, nagu nad on.
Fiscal policy - fiscal federalism
Euroopa protsessides osalemine vajab eelteadmisi ja kogemusi.
Stability and Growth Pact
Usutavasti on Eestilt mõndagi õppida.
For customers the changes will happen automatically, and each bank will inform its own customers of the changes in good time.
Muutused toimuvad eraisikute jaoks automaatselt ja nendest teavitab iga pank oma kliente aegsasti.
Since the changeover to the euro in 2011, the use of common Europe-wide payment terms, including the use of the IBAN, have lowered costs for people in Estonia, because the cost of domestic and cross-border euro payments became the same.
Alates eurole üleminekust 2011. aastal on ühtsed üleeuroopalised maksetingimused, sh IBANi kasutamine, vähendanud Eesti inimeste kulutusi, kuna riigisiseste ja rahvusvaheliste maksete hind muutus ühesuguseks.
Statistics for SEPA payments show that Estonian residents have saved an estimated 15 million euros on payments since the adoption of the euro.*
SEPA maksete statistika põhjal on pärast euro kasutuselevõttu Eesti inimesed maksete pealt säästnud hinnanguliselt 15 miljonit eurot.*
From February 2014 common payment terms will apply across Europe in the Single Euro Payments Area or SEPA.
2014. aasta veebruarist hakkavad kehtima ühtsed üleeuroopalised maksetingimused (Single Euro Paymets Area, SEPA).
In connection with this, all individual bank accounts will be presented in the international format of the IBAN, and banks will replace direct debits with payment services based on e-invoices.
Sellega seoses muudetakse kõigi inimeste pangakontod rahvusvahelisele (IBAN) kujule ning pangad arendavad otsekorralduste asemel välja e-arvetel põhineva makseteenuse.
IBANs have been used in Estonia since 2004, but they have been used in parallel with national bank account numbers.
Eestis on IBAN olnud kasutusel juba 2004. aastast, kuid seni paralleelselt riigisisese kontonumbriga.
From February 2014 codes identifying the country and the bank will be added to the national bank account number, creating a 20-digit number.
2014. aasta veebruarist lisatakse riigisisestele kontonumbritele täiendavalt riiki ja panka tuvastavad koodid ning kontonumber muutub 20-kohaliseks.
Eesti Pank statistics for 2012 show this will affect around 2.5 million bank accounts held by private individuals in Estonian commercial banks.
Eesti Panga 2012. aasta statistika kohaselt puudutab muutus umbes 2,5 miljonit eraisikutele kuuluvat pangakontot Eesti kommertspankades.
The new payment service based on e-invoices is essentially a further development of the e-invoicing service currently in use.
Uue e-arvetel põhineva makseteenuse näol on sisuliselt tegemist tänase e-arve teenuse edasiarendusega.
SEPA will bring a new service, SEPA direct debit.
SEPA-le üleminek toob kaasa ka uue teenuse, SEPA otsekorralduse, mis võimaldab tasuda Euroopast ostetud toodete ja teenuste eest oma kodupanga vahendusel.
At first the SEPA direct debit will only be used for payments to Europe on a cross-border basis.
Esialgu on SEPA otsekorraldus kasutatav ainult väljaspool Eestit Euroopa piires.
The providers of SEPA direct debit services will depend on market demand and competition.
SEPA otsekorraldusteenuse pakkujad ja tingimused sõltuvad turunõudlusest ning konkurentsist.
These changes will mean that businesses and the public sector will need to upgrade their accounting software and change their invoicing systems (including displaying IBAN accounts on invoices).
Kirjeldatud muutuste tõttu tuleb nii ettevõtetel kui ka avaliku sektori asutustel uuendada raamatupidamistarkvara ja muuta arvete esitamise süsteemi (sh IBANi kuvamine arvetel).
It is estimated that around 19 million direct debit payments were made in 2012, or around one and a half million each month.
Arvuliselt tehti 2012. aastal ligi 19 miljonit otsekorraldusmakset ehk keskmiselt poolteist miljonit makset kuus.
Only around 500,000 of these were made between banks.
Sellest vaid ligi 500 tuhat otsekorraldust tehti pankade vahel.
Data for 2011 from the European Central Bank put Estonia in 19th position in the European Union for the share of all non-cash payments made by direct debit.
Euroopa Keskpanga 2011. aasta andmete põhjal on Eesti otsekorralduste osakaalu poolest (arvestades kõiki sularahata makseviise) Euroopa Liidus 19. kohal.
* The calculations are based on the average price of SEPA-compliant cross-border payments, which has a weighted average of 0.41 euros (calculated from payments both in bank branches and over the internet), and on the banks' statistics for all SEPA-compliant credit transfers.
* Arvutuste aluseks on võetud SEPA tingimustele vastavate välismaksete keskmine hind, mis on kaalutud keskmisena ligikaudu 0,41 eurot (arvestatud kontoris ja internetis tehtavate maksete osakaale), ja kõigi pankade esitatud SEPA tingimustele vastavate maksete (kreeditkorralduste) statistika.
These figures are used to calculate the savings for customers compared to the prices used before 01.01.2011, which were about 1.92 euros for making a credit transfer, and 5.11-5.75 euros for receiving one.
Selle põhjal on välja arvutatud klientide hinnanguline sääst võrreldes enne 1.01.2011 kehtinud hinnakirjaga (makse hind umbes 1,92 eurot ja laekumine umbes 5,11-5,75 eurot).
Further information on SEPA can be found on the Eesti Pank website.
SEPA kohta on täpsem info Eesti Panga veebilehel www.eestipank.ee/sepa.
Further information on SPEA direct debit services can be found on the Estonian Banking Association website http://www.pangaliit.ee/en/welcome.
E-arve püsimakseteenuse kohta on täpsem info Eesti Pangaliidu veebilehel www.pangaliit.ee.
If wages grow faster than productivity, then we will create additional inflation for ourselves.”
Kui palgakasv ületab tootlikkuse kasvu, siis tekitame endale täiendava hinnatõusu,“ märkis keskpanga president.
The governor of the central bank highlighted the role of Estonian economic policy in managing these risks.
Keskpanga president rõhutas Eesti majanduspoliitika rolli riskidega toimetulemisel.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The number of ATMs in Estonia has fallen.
Pangaautomaatide arv Eestis väheneb.
In 2012 there were a total of 934 ATMs operating in Estonia, whereas in 2008 there were over 1000.
2008. aasta lõpus oli Eestis rohkem kui 1000 pangaautomaati, 2012. aasta lõpus oli neid 934.
The number of points of sale has remained the same and at the end of 2012 they numbered more than 28 thousand.
Müügiterminalide arv on püsinud stabiilne ja 2012. aasta lõpus oli neid ligi 28 tuhat.
Payment and settlement statistics on the website of Eesti Pank
Maksestatistika Eesti Panga kodulehel
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: press [at] eestipank.ee
The total volume of loans and leasing given to Estonian companies and households fell in December by 16 million euros to stand at 14.7 billion euros at the end of the year.
Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht vähenes detsembris 16 miljoni euro võrra ja oli aasta lõpus 14,7 miljardit eurot.
Companies took 22% more in loans last year than they did in 2011.
Ettevõtted said mullu 22% rohkem laene ja liisinguid kui 2011. aastal.
The turnover of long-term corporate loans issued in December was 270 million euros, which was higher than in any month in the preceding two years.
Detsembris väljastatud pikaajaliste laenude käive (270 miljonit eurot) oli viimase kahe aasta suurim.
The main impacts on loan turnover came from large single loans made to the transport, real estate and infrastructure sectors, some of which were used for refinancing.
Seda mõjutasid eelkõige transpordi-, kinnisvara- ja taristusektorites toimunud üksikud suured laenutehingud, millest osa kasutati varasemate võlakohustuste refinantseerimiseks.
Last year, 16% more housing loans were given out than in the previous year.
Eluasemelaene anti möödunud aastal 16% rohkem kui aasta varem.
This led to a slight increase in the housing loan portfolio in the second half of the year.
See tõi aasta teises pooles kaasa eluasemelaenude portfelli väikese kasvu.
However, the decline in other loans at the same time was larger than this increase, which meant that total household loans and leasing fell by around 2% over the year.
Muude laenude samaaegne kahanemine osutus aga sellest kasvust kiiremaks, mistõttu vähenes majapidamiste laenude ja liisingute kogumaht aastaga ligi 2%.
The average interest rate for housing loans rose slightly in December to 2.6%, while the average rate for long-term loans to companies climbed to 3.4%.
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad tõusid detsembris pisut, ulatudes vastavalt 2,6% ja 3,4%ni.
In 2012 as a whole however, the interest rates for new loans fell significantly due to falls in the Euribor rate.
2012. aasta kokkuvõttes alanesid uute laenude intressimäärad aga märkimisväärselt, kuna EURIBOR langes.
At the same time, banks raised interest margins, with the average margin on a housing loan rising by 0.5 points to 2.25%.
Samas on pangad tõstnud intressimarginaale: eluasemelaenude keskmine intressimarginaal kasvas aastaga 0,5 protsendipunkti võrra 2,25%ni.
The decrease in problem loans continued at a fast pace.
Probleemlaenude vähenemine jätkus kiires tempos.
The percentage of loans overdue by more than 60 days fell to 3.2% of the loan portfolio.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal kahanes aasta lõpuks 3,2%ni laenuportfellist.
Although a large part of the drop in overdue loans was due to uncollectible loans being written off from the balance sheet, loan quality has also improved faster than expected because key interest rates have been low and Estonia’s economic growth has ensured the income flows needed for debt servicing.
Ehkki viivislaenud vähenesid kõige rohkem seoses lootusetute laenude bilansist mahakandmisega, on laenukvaliteet tänu baasintressimäärade madalale tasemele ja Eesti suhteliselt tugevale majanduskasvule paranenud kiiremini, kui oodati.
The growth in deposits remained strong during the last months of 2012.
Hoiuste kasv püsis tugev ka 2012. aasta viimastel kuudel.
Over the year, the total savings of Estonian companies and households grew by around 9%, reaching 8.7 billion euros by the end of the year.
Aastaga suurenes Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht ligi 9%, ulatudes aasta lõpus 8,7 miljardi euroni.
A further 140 million euros were added to deposits in December.
Detsembris lisandus hoiustele 140 miljonit eurot.
A reduction in the write-downs of earlier loans allowed banks operating in Estonia to earn more than 350 million euros in net profit in 2012.
Tänu varasemate laenuallahindluste vähendamisele teenisid Eestis tegutsevad pangad 2012. aastal rohkem kui 350 miljonit eurot puhaskasumit.
If the exceptional income in 2011 from the sale of subsidiary companies is left aside, the net profit of the banking sector rose by 8% over the year.
Arvestamata tütarettevõtete müügist saadud erakorralist tulu 2011. aastal, suurenes pangandussektori puhaskasum aastaga 8%.
The growth in profit was faster than expected, because loan loss provisions were reduced, and this gave around 15% of the net profit of the banking sector for the year.
Kasumi eeldatust kiirema kasvu põhjustas laenukahjumite katteks loodud allahindluste reservi vähendamine, mis andis ligi 15% pangandussektori aastasest puhaskasumist.
Profitability was also aided by a fall of 3% in the administrative costs of the banks.
Kasumlikkust toetas ka pankade halduskulude 3% langus.
Net interest income, the main source of income for banks, was more than 10% smaller in the fourth quarter than a year earlier.
Puhas intressitulu, pangandussektori peamine tuluallikas, oli neljandas kvartalis üle 10% väiksem kui aasta varem.
The drop is mainly a consequence of the remarkably low level of key interest rates and the modest growth in the loan portfolio thus far.
Kahanemist selgitavad eelkõige märkimisväärselt alanenud baasintressimäärad ja laenuportfelli seni tagasihoidlik kasv.
Financial sector statistics and their publication schedule
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
The total volume of household debt liabilities was 0.5% higher in the third quarter of 2012 than in the previous quarter.
Eestis tegutsevatest pankadest ja teistest finantsasutustest võetud laenukohustuste maht jäi kolmandas kvartalis ligikaudu sama suureks kui teises kvartalis.
The annual growth rate of corporate debt was 5% in the third quarter of last year.
Ettevõtete laenukohustuste aastakasv oli eelmise aasta kolmandas kvartalis 5%.
The total volume of debt liabilities taken domestically and from abroad rose in the third quarter by more than 350 million euros to a total of 16 billion euros.
Ettevõtete kodu- ja välismaalt võetud laenude ja emiteeritud võlakirjade kogumaht suurenes kolmandas kvartalis rohkem kui 350 miljonit eurot, ulatudes 16 miljardi euroni.
One third of this growth came from debt liabilities taken from abroad.
Kolmandik kasvust tuli välismaalt võetud laenukohustuste arvelt.
The annual growth rate for financial assets was 11% for households and 13% for companies in the third quarter.
Majapidamiste finantsvarade aastakasv oli kolmandas kvartalis 11% ja ettevõtete oma 13%.
The largest contributory factor to this relatively rapid growth was the rise in the value of equity securities already held in accounts, which showed the relatively good profitability of Estonian companies in the third quarter.
Suhteliselt kiiresse kasvu panustas enim nende käes olevate omandiväärtpaberite väärtuse kasv, mis peegeldas Eesti ettevõtete võrdlemisi head kasumlikkust kolmandas kvartalis.
On top of this, the deposits and cash holdings of households and companies also increased.
Peale selle on suurenenud nii majapidamiste kui ka ettevõtete hoiused ja sularahavaru.
The general government's debt liabilities grew by 500 million euros in the third quarter to 1.8 billion euros.
Valitsemissektori võlakohustused kasvasid kolmandas kvartalis ligi 500 miljonit eurot ehk 1,8 miljardi euroni.
The Estonian economy as a whole was a net lender to the rest of the world by 23 million euros in the third quarter.
Eesti majandus tervikuna oli III kvartalis taas välismaa suhtes 23 miljoni euroga netolaenuandja.
Although companies were net borrowers for the second consecutive quarter, other sectors were net lenders.
Kui ettevõtted olid teist kvartalit järjest netolaenuvõtjad, siis kõik teised sektorid olid netolaenuandjad.
Financial account statistics can be found on the Eesti Pank website
Finantskonto statistika Eesti Panga kodulehel
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Key Findings:
Põhijäreldused
The letter containing the false data which credited TSL International with an additional 32.3 million dollars in assets at Vnesheconombank was created in Eesti Pank
Valeandmetega kiri, mis „lisas“ TSL Internationalile 32,3 miljonit dollari eest nõudeid Vnešekonombank’ile, loodi Eesti Pangas
It was not possible to discover which individual person involved in the process of creating the letter was responsible for inserting the false data
Kes kirja loomise ahelas valeandmete kirja sattumise põhjustas, ei õnnestunud tuvastada
The audit finds that there was no theft of state assets
Riigivara vargust auditi hinnangul ei toimunud
All the completed transactions were successfully traced, but not all of their consequences and causes
Kõik toimunud tehingud õnnestus taastada, kuid mitte alati nende põhjuseid ja selgitusi