natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The use of direct debits and standing orders is trending downward, which may be directly related to the decline in loan and leasing portfolios, and in the case of direct debits also to people's changed payment habits after the recent recession.
Otse- ja püsikorralduste kasutamise tähtsus erinevate makseviiside hulgas on kahanenud, mis võib olla otseselt seotud laenu- ja liisinguportfellide vähenemisega ja otsekorralduste puhul ka inimeste muutunud maksekäitumisega majandussurutisest tulenevalt.
Paper-based credit orders accounted for 8.1 per cent of the value and 0.4 per cent of the number of domestic payments in the period in question.
Paberil maksekorraldused moodustasid kümne kuu jooksul 8,1 protsenti riigisiseste maksete käibest ning 0,4 protsenti maksete arvust.
In the first ten months of 2007, for instance, paper-based credit orders constituted 23.9 per cent of the total payment value.
Võrdluseks võib tuua 2007. aasta sama perioodi, kui paberil maksekorralduste osakaal maksete käibes oli 23,9 protsenti.
The average payment in the first ten months of 2011 was 6,931 euros.
2011. aasta esimese kümne kuu jooksul oli keskmine makse 6931 eurot.
Estonian residents withdrew cash from ATMs four times a month on average, against 4.8 times a month in 2007.
Keskmiselt võttis Eesti inimene tänavu kümne kuu jooksul automaadist sularaha välja neli korda kuus võrreldes 2007. aasta 4,8 korraga kuus.
The average amount that was withdrawn this year was 72 euros.
Tänavu on keskmine väljavõetud summa olnud 72 eurot.
The value and number of domestic payments in 1998–2011
Riigisiseste maksete käive ja arv
The number and average size of card payments in 2000–2011
Kaardimaksete arv ja keskmine suurus
Monthly payment statistics are published on Eesti Pank's website
Kuine maksestatistika on leitav Eesti Panga kodulehel.
Further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Division  Phone: +372 668 0965; +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press information: press [at] eestipank.ee
Lisateave:   Ingrid Mitt   Eesti Pank   Avalike suhete allosakond   Tel: 668 0965, 512 6843   E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The volume of long-term loans and leases issued to companies in October was only a few per cent smaller than in September, totalling 145 million euros.
Ettevõtetele oktoobris väljastatud pikaajaliste laenude ja liisingute maht (145 miljonit eurot) oli vaid mõne protsendi võrra väiksem kui septembris.
Year-on-year, new lending has increased 36 per cent.
Aastatagusega võrreldes oli laenukäive 36 protsenti suurem.
However, the slowdown in growth in Europe may soon start reflecting in the revenue and investment of Estonian companies, and thus also lending growth may moderate in the future.
Samas võib Euroopas aeglustuv majanduskasv negatiivselt mõjutada Eesti ettevõtete müügitulemusi ja investeeringuid, mistõttu tõenäoliselt alaneb edaspidi ka laenukäibe kasvutempo.
The volume of new housing loans grew by a third in October from a year ago.
Eluasemelaene võeti oktoobris kolmandiku võrra enam kui aasta tagasi.
The number of loan contracts, on the other hand, increased only 6 per cent, which means that the average loan amount has risen.
Laenulepinguid sõlmiti aga vaid 6 protsenti rohkem, mis tähendab, et keskmine laenusumma on suurenenud.
This is in line with this year’s developments in the real estate market, where the transaction activity is low with focus being on relatively more expensive residential premises.
See on kooskõlas kinnisvaraturu arenguga käesoleval aastal, kus madal tehinguaktiivsus on koondunud suhteliselt kallimate elamispindade ümber.
The sale of car leasing, which almost doubled in the spring of 2011, has remained stable in autumn.
2011. aasta kevadel peaaegu kahekordistunud autoliisingu müük on sügisel püsinud stabiilne.
Even though annual growth in car leasing has slowed considerably in the past few months, it was still strong at 52 per cent in October due to last year's low comparison base.
Ehkki autoliisingu aastakasv on viimastel kuudel märkimisväärselt aeglustunud, ulatus see eelmise aasta madala võrdlusbaasi tõttu oktoobri lõpus siiski veel kõrge 52 protsendini.
The loan portfolio of banks has been contracting at a slower rate.
Laenuportfell on vähenenud aeglasemas tempos.
The volume of new lending was smaller than the repayments of loans issued earlier, and so the loan portfolio kept shrinking in October.
Kuna uute laenude maht oli varasemate laenude tagasimaksetest väiksem, siis laenuportfell kahanes ka oktoobris.
At the end of the month, the stock of loans and leases granted to Estonian companies and households was 14.5 billion euros; that is 4.9 per cent lower than it was a year ago.
Kuu lõpus moodustas Eesti ettevõtetele ja majapidamistele antud laenude ja liisingute kogumaht 14,5 miljardit eurot, mis oli 4,9 protsenti väiksem kui aasta tagasi.
The average interest rate on housing loans issued in October did not change from 3.4 per cent.
Oktoobris antud eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis muutumatuna 3,4 protsendi tasemel.
The average interest rate on long-term corporate loans, which tends to fluctuate from month to month, dropped to this year's average level of 4.3 per cent.
Kuude lõikes võrdlemisi muutlik ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär langes käesoleva aasta keskmise ehk 4,3 protsendi tasemele.
The share of overdue loans in the loan portfolio shrank to 5.7 per cent.
Viivislaenude osakaal laenuportfellis alanes 5,7 protsendini.
The level of loans overdue for more than 60 days decreased by 31 million euros in October.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht vähenes oktoobris 31 miljoni euro võrra.
Two thirds of that decrease arose from the improving loan portfolio of companies.
Sellest kaks kolmandikku tulenes ettevõtete laenuportfelli paranemisest.
Annual growth in household deposits picked up to 14 per cent.
Majapidamiste hoiuste aastakasv kiirenes 14 protsendini.
The total deposits of Estonian companies and households totalled 7.8 billion euros at the end of October, up 7.1 per cent from a year ago.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht ulatus oktoobri lõpus 7,8 miljardi euroni, mis on aastatagusega võrreldes 7,1 protsenti enam.
Month-on-month, the total of deposits grew by 74 million euros, with both companies and households relatively equally contributing to growth.
Kuu jooksul kasvas hoiuste kogumaht 74 miljoni euro võrra ja kasv jagunes üsna võrdselt ettevõtete ja majapidamiste vahel.
Corporate long-term loans and leases issued within the month
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud pikaajalised laenud ja liisingud
New sales and growth rate of car leasing
Autoliisingu uusmüük ja kasvutempo
Share of loans overdue by more than 60 days in the portfolio
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal portfellis
Financial sector statistics and the respective release calendar are available at the web page of Eesti Pank.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel.
For further information:   Ingrid Mitt   Eesti Pank   Public Relations Office   Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843   E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee   Press inquiries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Lisateave:   Ingrid Mitt   Avalike suhete allosakond   Tel: 668 0965, 512 6843   E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
According to Statistics Estonia, the number of the employed increased by 8.6% (that is, by 49,600), year-on-year.
Statistikaameti andmetel tõusis hõivatute arv aasta arvestuses 8,6 protsendi ehk 49 600 võrra.
Employment growth was broad-based, whereas strong employment recovery has been taking place in manufacturing and construction - the sectors which shrank the most in the crisis.
Hõive kasv oli laiapõhjaline, taastudes sealjuures kiiremini juba mitmendat kvartalit järjest languse ajal kõige enam kannatanud tegevusaladel - töötlevas tööstuses ja ehituses.
The unemployment rate contracted from 13.3% in the second quarter to 10.9% in the third quarter, that is, by some 5pp year-on-year.
Töötuse määr kahanes II kvartali 13,3 protsendilt 10,9 protsendini III kvartalis, aasta arvestuses ligi 5 protsendipunkti võrra.
Compared to a year ago, the number of the long-term unemployed decreased as well.
Sealjuures vähenes ka pikaajaliste töötute arv.
After nearly two years, labour costs are likely to surpass those of labour productivity.
Tõenäoliselt ületas tööjõukulude kasv esmakordselt pärast pea kaht aastat tööjõu tootlikkuse kasvu.
This once again stresses the need for labour-market flexibility.
Tootlikkuse kasvu alanedes survestab palgakasv kasumeid, mis rõhutab taas kord tööturu paindlikkuse tähtsust.
Uncertainty in the external environment and a slowdown in demand will pass through to Estonia's economic indicators in the fourth quarter - export growth and thus also industrial production growth will decrease.
Neljandas kvartalis jõuab väliskeskkonna ebakindluse ja nõudluse vähenemise mõju tõenäoliselt Eesti majandusnäitajatesse - väheneb ekspordi ja seega tööstussektori toodangu kasv.
As a result, employment growth is also expected to abate.
Seega on edaspidi oodata ka hõive kasvu raugemist.
Further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
According to the preliminary estimate of Statistics Estonia, our GDP increased 7.9% in the third quarter, year-on-year, and 0.8% compared to the second quarter.
Statistikaameti esialgsel hinnangul kasvas Eesti sisemajanduse koguprodukt 2011. aasta kolmandas kvartalis eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 7,9 protsenti ja võrreldes teise kvartaliga 0,8 protsenti.
Although growth peaked in the first half of the year, the third-quarter increase was nevertheless remarkable.
Ehkki kasvu tipp jäi esimesse poolaastasse, oli kolmanda kvartali kasvutempo siiski märkimisväärne.
The rapid growth was driven by an increase in foreign and domestic demand.
Kriisijärgset kiiret kasvu soosisid välisnõudluse suurenemine ning eratarbimise toel kasvanud sisemaine nõudlus.
However, since confidence is declining, domestic demand is to brake, though it may still support growth in the very near future.
Koos ebakindluse suurenemisega on oodata sisenõudluse kasvutempo pidurdumist, ehkki lähiajal võib sisenõudlus veel pakkuda tuge majanduskasvule.
The slowdown in private-sector expenditure growth is partly offset by an increase in the general government investment activity.
Erasektori kulutuste kasvu aeglustumist on osaliselt kompenseerimas valitsussektori investeerimistegevuse elavnemine.
The manufacturing sector grew owing to Estonia's strong connection to countries enjoying faster-than-average GDP growth.
Tootva sektori kasvu toetas Eesti ekspordi tugev seotus riikidega, kus kogutoodangu kasv oli keskmisest kiirem.
A slowdown in the business cycle indicators in many countries shows that global growth has decelerated markedly in recent months.
Paljude riikide kindlustunde näitajate alanemine viitab, et viimastel kuudel on maailmamajanduse kasvutempo märgatavalt aeglustunud.
Several international organisations have lowered outlooks on the general economic environment.
Samuti on rahvusvahelised organisatsioonid alandanud üldise majanduskeskkonna väljavaateid.
The decline in confidence did not have an effect on the third-quarter indicators.
Kindlustunde halvenemine kolmanda kvartali näitajaid veel oluliselt ei mõjutanud.
Only manufacturing and exports hinted at a more abrupt growth slowdown.
Kasvu järsemale pidurdumisele viitasid septembris vaid tööstustoodang ja eksport.
The steepiIndustrial growth decline at the end of the third quarter will have a stronger effect on the fourth-quarter growth.
Kolmanda kvartali lõpus järsult aeglustunud tööstustoodangu kasv avaldab suuremat mõju neljanda kvartali majanduskasvule.
Estonia's economic growth will slow markedly due to the deterioration in the external environment.
Eesti majanduskasv aeglustub järgnevates kvartalites oluliselt väliskeskkonna väljavaate halvenemise tõttu.
Further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
About a tenth of households uses either only cash or only a bank card to pay for their daily purchases.
Igapäevaostudel kasutab kas ainult maksekaarti või ainult sularaha ligi kümnendik leibkondadest.
It is likely that the adoption of the euro has also affected payment habits,"
Tõenäoliselt mõjutas maksetavasid ka euro kasutuselevõtt,"
said Mihkel Nõmmela, Head of the Payment and Settlement Systems Department of Eesti Pank.
ütles Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
The survey also revealed that the use of Internet payments has soared across all household groups over the past year.
Uuringu andmeil on kahe viimase aasta jooksul pea kõigis elanikkonnagruppides hakatud märgatavalt rohkem kasutama internetimakseid.
The share of households making regular Internet payments has risen from 91% in 2009 to 96% this year.
Pangakanalite kaudu regulaarseid makseid tegevate leibkondade osakaal on kasvanud 96 protsendini, samas kui 2009. aastal oli see 91 protsenti.
Non-bank channels are still used by every fourth household and their share is declining.
Pangaväliseid kanaleid kasutab veel iga neljas leibkond ning nende hulk on vähenemas.
According to Nõmmela, the next big step in the field of payments is full implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA).
Nõmmela sõnul on maksevaldkonnas järgmine suurem samm ühtse euromaksete piirkonna (Single Euro Payments Area, SEPA) täielik rakendamine.
"The Estonian people often feel the different level of banking services in Europe, when it is impossible to pay by card, a bank transfer takes a lot of time, or when they are unable to purchase something from a European e-store.
"Euroopa pankade teenuste erinevat taset tunnetavad eestlased iga kord, kui nad ei saa välismaal pangakaardiga maksta, pangaülekanne võtab kaua aega või pole võimalik mõnest Euroopa netipoest ostu sooritada.
SEPA improves communication between payment systems and makes payments faster and more efficient,"
SEPA aitab kaasa maksesüsteemide paremale omavahelisele suhtlemisele ja muudab maksete tegemise kiiremaks ning efektiivsemaks,"
he said.
märkis Nõmmela.
The TNS Emor survey included 981 households, with people aged 18-74 questioned.
Tänavu septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 981 leibkonda ning küsitleti inimesi vanuses 18-74.
The survey was commissioned by Eesti Pank.
Uuringu tellis Eesti Pank.
TNS Emor has been conducting the F-monitoring survey since 1998.
TNS Emor on korraldanud uuringut F-monitooring alates 1998. aastast.
The aim of the survey is to map changes in the Estonian residents' use of money and financial-behaviour possibilities and desires.
Uuringu eesmärk on kaardistada muutusi Eesti leibkondade rahakasutuses ning finantskäitumise võimalustes ja soovides.
Further information: Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Telephone: +372 668 0945, +372 527 5055 viljar.raask [at] eestipank.ee www.bankofestonia.ee
Lisainfo:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Preliminary estimates show that euro-area inflation remained unchanged on September at 3%.
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu kohaselt oktoobris 3 protsendi juures nagu ka septembris.
Inflation slowed mostly due to the slower cost of food.
Inflatsiooni aeglustumise põhjustas peamiselt toiduainete odavnemine.
Owing to favourable weather conditions, the price of vegetables fell more than usual.
Tänu soodsatele ilmastikuoludele odavnesid tavapärasest sesoonsusest suuremas ulatuses köögiviljad.
For example, the price of potatoes declined 16% in September compared to August.
Näiteks kartul odavnes oktoobris võrreldes septembriga ligi 16 protsenti.
The cheapening of many food groups in the global market also passed through to Estonias consumer prices.
Eesti tarbijahindadesse jõudis ka mitmete toidugruppide odavnemine maailmaturul.
Core inflation continued accelerating in October, making up 1.7%.
Alusinflatsioon jätkas oktoobris kiirenemist peamiselt teenuste kallinemise tõttu, ulatudes 1,7 protsendini.
By October, the cheapening of communication services was 10.3%, year-on-year.
Samas jätkus oktoobris sideteenuste odavnemine, mis ulatus aastavõrdluses 10,3 protsendini.
The fourth-quarter inflation will be kept up by the growing cost of energy, especially thermal energy.
Inflatsiooni jääb neljandas kvartalis üleval hoidma energia, tulenevalt eelkõige soojusenergia kallinemisest.
The main risk factor is the volatility of oil prices.
Peamiseks riskiteguriks on nafta hindade volatiilsus.
Further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  +372 668 0745  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Each coin is in a capsule to protect its surface from fingerprints and dust.
Iga münt on eraldi kapslis, mis kaitseb selle pinda sõrmejälgede ja tolmu eest.
In addition, the set contains a copper-nickel (CuNi) silver-plated mint medal denoting the adoption of the euro in Estonia.
Komplekt sisaldab ka vasknikli (CuNi) sulamist hõbetatud medalit, mis tähistab euro kasutuselevõttu Eestis.
One side of the coin bears the text Tere euro! and the year 2011, the other side displays the logo of Eesti Pank.
Medali ühel küljel on tekst Tere euro! ja aastaarv 2011 ning teisel küljel on Eesti Panga logo.
The diameter of the medal is 38.6 mm, it weighs 26.3 grams and is also in a capsule.
Medali läbimõõt on 38,6 mm ja kaal 26,3 grammi ning see on samuti kapslis.
It is possible to buy up to three sets at a time.
Ühel ostjal on võimalik soetada kuni kolm komplekti.
Print quality photo of the set is available on the web site of Eesti Pank.
Meenekomplekti trükikvaliteedis pildi leiab Eesti Panga kodulehelt.
Further information:  SEB customer support +372 6655 100  Eesti Pank’s information line +372 6680 719
Lisainfo:  SEB klienditugi 6655 100  Eesti Panga infotelefon 6680 719
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 ingrid.mitt [at] eestipank.ee www.eestipank.info
Ingrid Mitt  Eesti Pank  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843 ingrid.mitt [at] eestipank.ee www.eestipank.info
Whereas financial-market tensions used to be confined to just a few euro-area countries, the debt crisis has now spread further afield.
Kui eelnevalt olid finantsturu pinged seotud üksikute euroala riikidega, siis nüüd on võlakriis edasi levinud.
There are two main channels through which the debt crisis may affect the Estonian financial sector.
Eesti finantssektorit võib võlakriis mõjutada eelkõige kahel viisil.
First of all, if euro-area liquidity and financing problems start having a stronger effect on the Nordic parent banks, their subsidiaries and branches operating in Estonia will also face more expensive financing costs.
Esiteks kui euroala likviidsus- ja rahastamispinged peaksid senisest rohkem kanduma Põhjamaades tegutsevatele emapankadele, siis kallineb rahastamine ka Eestis tegutsevate tütarpankade ja filiaalide jaoks.
So far, risks related to parent banks have been alleviated by the financial markets' high confidence in the Nordic banking system and economic and fiscal policy.
Finantsturgude kõrge usaldus Põhjamaade pangandussüsteemi ning majandus- ja eelarvepoliitika suhtes on emapankadest lähtuvaid ja Eesti finantsstabiilsust ohustavaid riske seni aidanud vähendada.
One of the key factors in tackling problems accompanying the transmission of the crisis is smooth cross-border crisis management cooperation.
Võlakriisi edasi kandudes on tähtis piiriülene ladus koostöö kriisihalduses.
Second of all, if external demand, the primary growth driver in Estonia, were to shrink to a great extent, the banking sector's income and the improvement in loan quality might suffer a setback.
Teiseks võivad pangandussektori tulud ja laenukvaliteedi paranemine saada tagasilöögi, kui Eesti majandusaktiivsusele hoo andnud välisnõudlus peaks märkimisväärselt kokku tõmbuma.
The likelihood of these risks materialising has increased in recent months.
Nende riskide realiseerumise tõenäosus on viimastel kuudel aga kasvanud.
The Estonian economy has successfully withstood global economic volatility and the past year's economic developments have been supporting financial stability.
Eesti majandus on maailmamajanduse heitlikkusele hästi vastu seisnud ning viimase aasta majandusareng on riigi finantsstabiilsust toetanud.
Compared to a couple of years ago, the Estonian economy is more balanced, which means our economy's resilience to worsening external conditions has improved significantly.
Majandus on võrreldes paari aasta taguse seisuga märksa rohkem tasakaalus ning selle vastupanuvõime väliskeskkonna halvenemisele on tublisti paranenud.
The likelihood of pessimistic future scenarios in the global economy has increased notably since the second half of the summer.
Alates suve teisest poolest on märkimisväärselt tõusnud maailmamajanduse pessimistlikumate tulevikustsenaariumite teostumise tõenäosus.
The uncertain environment sets very high standards to Estonia's fiscal policy.
Sellega seotud ebakindlus seab Eesti eelarvepoliitikale eriliselt kõrged nõuded.
Thus, the preparation of the 2012 state budget should proceed from the Ministry of Finance's economic forecast risk scenario, while adhering to the objective of exiting the fiscal deficit, which was established in the state budget strategy.
Sestap tasub 2012. aasta riigieelarve koostamisel lähtuda rahandusministeeriumi majandusprognoosi riskistsenaariumist, pidades samal ajal kinni riigi eelarvestrateegias paika pandud puudujäägist vabanemise eesmärgist.
In addition, it is important to avoid an excessive volatility of general-government expenditure and to ensure that reserves are sufficient.
Lisaks on vaja hoiduda valitsemissektori kulude liigsest heitlikkusest ning tagada piisavate reservide olemasolu.
The capitalisation of the Estonian banking sector is currently sufficient to manage with risks arising from a possible downturn.
Eesti pangandussektori kapitaliseeritus on praegu küllaldane, et tulla toime majanduskasvu aeglustumisest tulenevate riskidega.
Therefore, when distributing profit and managing capital and liquidity, banking groups should bear in mind that strong buffers are of utmost importance in the volatile economic and financial environment.
Seega tuleb pangandusgruppide kasumi jaotamisel ning kapitali ja likviidsuse juhtimisel silmas pidada, et tugevad puhvrid on heitlikus majandus- ja finantskeskkonnas äärmiselt vajalikud.
Compared to previous months, corporate long-term loans and leases prevailed, with their volume making up 226 million euros.
Varasemate kuudega võrreldes anti Eesti ettevõtetele rohkem eelkõige pikaajalisi laene ja liisinguid, mille käive ulatus septembris 226 miljoni euroni.
The notable growth in new lending was mostly due to a couple of large real estate related projects.
Uute laenude märgatava kasvu põhjustasid peamiselt paar suurt kinnisvaraga seotud laenuprojekti.
Manufacturing companies also took more investment loans.
Investeerimislaene võtsid rohkem ka töötleva tööstuse ettevõtted.
New lending to companies has been picking up since the spring of 2011, accounting for some 30%, annually, in the third quarter.
Ettevõtete uute laenude aastakasv on alates 2011. aasta kevadest kiirenenud, ulatudes kolmandas kvartalis ligi 30 protsendini.
Compared to a year ago, 27% more housing loans were taken in the third quarter.
Eluasemelaene võeti kolmandas kvartalis 27 protsenti rohkem kui aasta tagasi.
Housing loans issued in September made up 54 million euros, which is the highest loan volume since the start of 2009.
Septembri jooksul väljastatud eluasemelaenude maht ulatus 54 miljoni euroni, mis on suurim laenukäive alates 2009. aasta algusest.