natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The low yield of reliable bonds and the decreasing reserve requirement reduced our interest revenues by half compared to 2009, to 414 million kroons.
Usaldusväärsete võlakirjade madal tootlus ja kohustuslike reservide nõude alanemine vähendasid meie intressitulu eelmisel aastal 2009. aastaga võrreldes poole võrra 414 miljoni kroonini.
At the same time, we incurred more expenses owing to the euro adoption process.
Samal ajal tegime eurole ülemineku tõttu tavapärasest rohkem kulutusi.
The greatest euro-related expenses were the production of euro banknotes and coins - this increased our operating expenses by more than 50 per cent compared to 2009, up to 390 million kroons.
Kõige suurem euroga seotud kulu oli pangatähtede ja müntide valmistamine, mis suurendas meie põhitegevuskulu 2009. aastaga võrreldes rohkem kui 50 protsendi võrra 390 miljoni kroonini.
As temporary employees were recruited to make preparations, personnel costs also rose somewhat.
Kuna eurole ülemineku ettevalmistuseks võeti tööle ajutisi töötajaid, suurenes mõnevõrra ka personalikulu.
The employment contracts of most temporary employees have already expired or are about to expire and the central bank intends to keep its personnel at a steady 230-240 employees.
Enamiku ajutiste töötajate tööleping on aga juba lõppenud või lõpeb kohe ning keskpank kavatseb hoida oma töötajaskonna suurust stabiilsena 230-240 töötaja ringis.
In total, last year Eesti Pank suffered a loss of 30 million kroons - however, the loss is almost ten times smaller than we anticipated.
Kokkuvõttes sai Eesti Pank eelmisel aastal ligi 30 miljonit krooni kahjumit, mida on küll peaaegu kümme korda vähem, kui algul kartsime.
At any rate, Eesti Pank's goal is not to earn profit.
Aga Eesti Panga eesmärk ei olegi teenida kasumit.
Most importantly, Eesti Pank's work in managing the country's monetary system and fulfilling the central bank's duties has been flawless and smooth.
Oluline on see, et Eesti Panga tegevus riigi rahasüsteemi käigushoidmisel ja keskpanga muude ülesannete täitmisel on toiminud tõrgeteta.
Summarising the expenses briefly, Eesti Pank's ordinary planned budget for 2010 was 9% smaller than in 2009, amounting to 260.2 million kroons.
Kui rääkida veel kuludest kokkuvõtlikult, siis Eesti Panga 2010. aasta plaanitud tavaeelarve oli 9% väiksem kui 2009. aastal mahus 260,2 miljonit krooni.
Approximately 93% of this budget was exhausted.
Sellest kulueelarvest kasutati tegelikult 93%.
In addition, the euro budget amounted to 197.8 million kroons and only 75% of it was used, mainly for covering the costs of adopting the euro cash.
Lisaks sellele oli kinnitatud euroeelarve mahus 197,8 miljonit krooni ja sellest kasutati vaid 75%, peamiselt euro sularaha kasutuselevõtuga seotud kulude katmiseks.
Eesti Pank's tasks in the Eurosystem
Eesti Panga ülesanded eurosüsteemis
Joining the euro area did not change the key tasks of Eesti Pank.
Euroalaga liitumine jättis Eesti Panga peamised ülesanded samaks.
Our primary goal is still safeguarding price stability.
Meie põhiülesanne on endiselt hinnastabiilsus.
However, the last year changed the role of the central bank considerably.
Möödunud aasta muutis aga oluliselt keskpanga rolli.
Eesti Pank is now responsible for the whole euro area's price stability together with other euro area countries.
Eesti Pank vastutab koos teiste euroala riikide keskpankadega kogu euroala hinnastabiilsuse eest.
This means that since the beginning of 2011, as the Governor of Eesti Pank I participate in making decisions that concern not only Estonians but 331 million people in the euro area.
See tähendab, et alates 2011. aasta algusest räägin Eesti Panga presidendina kaasa otsustes, mis ei puuduta ainult Eesti elanikke, vaid 331 miljonit inimest euroalal.
Therefore, the operation range of the central bank has expanded remarkably.
Eesti riigi keskpanga tegevusväli on märkimisväärselt laienenud.
While during the kroon, our monetary policy could be regarded as a God-given gift, now we can participate in developing the euro area's monetary policy.
Kui krooni ajal oli rahapoliitika meile nii-öelda jumalast antud, siis nüüd saame kaasa  rääkida euroala rahapoliitikas.
We continue to safeguard Estonia's financial stability, guarantee the operation of payment and settlement systems, organise cash circulation, manage Estonia's foreign reserves, compile statistics and advise the Government.
Tegeleme jätkuvalt ka Eesti finantsstabiilsuse tagamise, arveldussüsteemide käigushoidmise, sularaharingluse korraldamise, Eesti välisreservide haldamise, statistika koostamise ning valitsuse nõustamisega.
These daily tasks did not disappear with our accession to the euro area.
Need igapäevased ülesanded ei kadunud euroalaga liitudes kuhugi.
Estonia's economic outlook
Eesti majanduse väljavaated
According to Eesti Pank, in the years 2011-2013 Estonia will largely recover from the recent economic decline.
Eesti Panga hinnangul teeb Eesti aastatel 2011-2013 suure osa hiljutisest majanduslangusest tagasi.
The economy has improved mainly due to the growth in export revenues.
Majandus on elavnenud peamiselt eksporditulude kasvu toel.
The role of domestic demand is smaller, although it is also bouncing back.
Sisenõudluse roll on jäänud väiksemaks, ehkki on samuti taastumas.
The smooth changeover to the euro created suitable grounds for paying attention to what really matters - how to help guarantee price stability in the future.
Sujuv üleminek eurole lõi hea aluse, et saaksime tähelepanu pöörata põhilisele ehk sellele, kuidas aidata kaasa hinnastabiilsuse tagamisele euroalal.
In addition, joining the euro area has also decreased long-term inflation risks in our economy, because we no longer have to worry about the devaluation of the Estonian kroon or other similar matters.
Sealjuures on euroga liitumine vähendanud pikaajalisi inflatsiooniriske ka meie majanduses, sest enam ei tunta muret krooni devalveerimise ja muu sellise üle.
At the same time, we must remain alert to the growth.
Samas peame kasvu suhtuma piisava valvsusega.
This year and in the forthcoming years it is crucial that the high inflation in Estonia, which currently exceeds 5%, would not entail a wage growth that would give the price rise an additional boost.
Nii sellel kui ka järgnevatel aastal on tähtis, et praegune kõrge, 5% ületav inflatsioon Eestis ei põhjustaks palgakasvu, mis omakorda hoogustaks hinnatõusu.
This price rise spiral must be avoided.
Seda hinnatõususpiraali tuleb kindlasti vältida.
In the interest of balanced growth it is important that wage growth would not exceed growth in productivity.
Tasakaaluka kasvu huvides tuleb hoida palgakasv kooskõlas tootlikkuse kasvuga.
Otherwise, the competitiveness of Estonia may suffer.
Vastasel  korral võib kahjustuda Eesti konkurentsivõime.
In fiscal policy, the Government is targeting a surplus for the consolidated budget of 2013.
Eelarvepoliitikas on valitsus püstitanud eesmärgi jõuda aastaks 2013 koondeelarvega ülejääki.
According to Eesti Pank, this goal is reasonable and feasible.
Eesti Panga hinnangul on selline ülesandepüstitus mõistlik ja saavutatav.
However, the crisis experience showed that merely setting a fiscal balance or surplus goal may not suffice.
Samas näitas kriisikogemus, et   ainult eelarvetasakaalu või ülejäägi eesmärgistamine ei pruugi olla piisavalt usaldusväärne.
In a rapidly changing environment it is difficult to differentiate between one-off extra revenues from sustainable tax incomes.
Kiiresti muutuvas keskkonnas on raske eristada ühekordseid ülelaekumisi jätkusuutlikest   maksutuludest.
Therefore, the fiscal policy should include provisions to contain the growth in expenses.
Seetõttu on otstarbekas täiendada eelarvepoliitikat sätetega, mis ohjeldaksid   kulude kasvu.
As for financial stability, I am confident that Estonia has coped with the decline very well.
Ka finantsstabiilsuse suhtes julgen kinnitada, et Eesti on langusega väga hästi toime tulnud.
Domestic risk sources have abated swiftly along with the improvement of economic growth and the main risks primarily stem from the external environment.
Eesti-sisesed riskiallikad on majanduskasvu kiirenedes jõudsalt vähenenud ning peamised riskid on  pigem tingitud väliskeskkonnast.
The development of the loan market has, nevertheless, remained modest.
Laenuturu areng on seni jäänud siiski tagasihoidlikuks.
It is important that banks be able to take risks and fund sustainable projects that are necessary for economic growth.
Ettevaates on oluline, et pangad oleks valmis riske võtma ning majanduse kasvuks vajalikke  jätkusuutlikke projekte rahastama.
They have all the prerequisites for this.
Kõik vajalikud eeldused selleks on olemas.
The capitalisation of banks in Estonia is strong and their liquidity for granting loans is sufficient because of the deposit growth results.
Eestis tegutsevate  pankade kapitaliseeritus on tugev ning vaba raha laenude andmiseks on hoiuste kasvu tulemusel  piisavalt.
We must also bear in mind that the loan stock should grow in line with economic growth.
Ühtlasi tuleb jälgida, et laenumaht kasvaks kooskõlas majanduskasvuga.
Summary
Kokkuvõte
The finances of Estonia have acquired a much stronger standing since Estonia joined the euro area.
Eesti rahandus on saanud euroalaga liitudes palju tugevama aluse.
At the same time, this will not give us the opportunity to freeload on others.
Samas ei anna see meile võimalust teiste najal lihtsalt liugu lasta.
All parties have to contribute in order to make the Eurosystem strong, including us.
Selleks, et eurosüsteem oleks tugev, peavad sellesse panustama  kõik osapooled, sealhulgas ka meie.
Thank you for your attention!
Tänan teid tähelepanu eest!
<!--/*--><![CDATA[/* ><!--*/p#center {text-align: center}span {text-decoration: underline}/*--><!]]>*/
<!--/*--><![CDATA[/* ><!--*/p#center {text-align: center}span {text-decoration: underline}/*--><!]]>*/
The pick-up in international trading has helped the Estonian economy recover after the steep recession.
Riikide kaubavahetuse hoogustumine on soosinud Eesti majanduse taastumist pärast sügavat langust.
Exports have increased across all groups of goods, but the current growth impetus is expected to slow further on.
Kaupade väljavedu on kasvanud kõikides kaubagruppides, kuid edaspidi on oodata vaoshoitumat kasvutempot.
The upturn in domestic demand, which started in the second half of 2010, continues, and it will gain increasingly more importance in future economic growth.
2010. aasta teises pooles alanud sisenõudluse elavnemine jätkub ja see muutub edasises majanduskasvus järjest olulisemaks.
Compared to recent quarters, growth will be slower in the coming years.
Lähiaastatel jääb kasv siiski pisut aeglasemaks kui viimastes kvartalites.
Risks related to external developments are more delineated, but not withdrawn.
Väliskeskkonna arenguga seotud ohud on varasemaga võrreldes mõnevõrra selgemini piiritletavad, kuid ei ole veel taandunud.
As a result, it is necessary to stay vigilant in order to better resist to possible setbacks.
Seetõttu tuleb väliskeskkonna suhtes säilitada ettevaatlik hoiak, et paremini vastu seista võimalikele tagasilöökidele.
Household saving is likely to decrease along with the improving economic situation, although it is prudent to put aside in good times.
Üldise majandusseisu paranedes alaneb tõenäoliselt majapidamiste säästmine lähiaastatel, kuigi headel aegadel on mõistlik sääste koguda.
One of the lessons to be learnt from the recent crisis is that a small and open economy needs to have enough savings to cushion the impact of unfavourable market conditions.
Üleilmse kriisi üks õppetund on, et väike avatud majandus peab omama piisavalt sääste, et pehmendada ebasoodsate turutingimuste meelevalda sattumist.
The pick-up in inflation, which started last year, was mostly caused by commodity price rise and it was further boosted by the growing profitability of local enterprises.
Eesti inflatsioon hakkas 2010. aastal kiirenema, seda suuresti toorme hinnatõusu toel, mida võimendas siinsete ettevõtete kasumikasv.
Upward price pressures from the external environment are expected to abate in the coming years.
Väliskeskkonnast tulev hinnatõususurve taltub eelduste kohaselt järgnevatel aastatel.
At the same time, there is the risk of commodity price volatility in the global market.
Samas püsib oht, et toormehinnad on maailmaturul väga heitlikud.
It is important to avoid the current high inflation passing through to wage growth, since this would cause additional price growth.
Nii sellel kui ka järgmisel aastal on oluline, et praegune kõrge inflatsioon ei kujuneks palga tõstmise põhjuseks, kuna see võib põhjustada täiendavat hinnatõusu.
Wage growth should be kept in line with productivity growth, otherwise the competitiveness of the economy will suffer.
Majanduse tõhusamaks toimimiseks on vaja hoida palgakasv tootlikkuse kasvuga kooskõlas, vastasel korral võib see kergesti hakata õõnestama majanduse konkurentsivõimet.
Labour market data entail signs of the risk of wage growth diverging from productivity growth.
Paraku annavad tööturu andmed märku sellest, et palgad võivad praegu tootlikkusest kiiremini kasvada.
Labour migration from Estonia reduces our economic growth potential and may boost wage pressures.
See aga vähendab Eesti majanduse kasvuvõimekust ning võib suurendada palgasurvet.
From the point of view of balanced economic development, companies should, different from the past boom, keep their wage costs in check in the years to come.
Tasakaaluka majandusarengu seisukohalt on vajalik, et ettevõtete palgapoliitika suudaks palgakulu erinevalt möödunud buumist järgnevatel aastatel kontrolli all hoida.
Accelerating economic growth has so far not resulted in a higher loan turnover.
Majanduskasvu kiirenemine ei ole seni toonud kaasa laenukäibe suurenemist.
The latter will remain modest in the next years as well, although export income and wage growth have contributed to corporate and household borrowing ability.
Laenukäibe kasv jääb ka järgnevatel aastatel tagasihoidlikuks, kuigi eksporditulu kasv ja palgatõus on kaasa aidanud ettevõtete ja majapidamiste laenuvõtmise võime paranemisele.
Companies are financed through internal and intra-group sources, so the loan turnover will increase due to short-term loans taken to finance floating capital.
Ettevõtted rahastavad oma tegevust rohkem omaenda ja grupisisestest vahenditest ning laenukäive kasvab eelkõige lühiajaliste laenude toel, millega rahastatakse käibekapitali.
Household credit demand is slow to recover, since people continue to be cautious about taking new long-term commitments for investment.
Majapidamiste laenunõudlus taastub samuti visalt, kuna inimesed on investeerides uute pikaajaliste kohustuste võtmisel jätkuvalt ettevaatlikud.
The capitalisation of banks is strong and they have ample funds to lend owing to growing deposit growth.
Pankade kapitaliseeritus on tugev ning vaba raha laenude andmiseks on piisavalt, kuna hoiuste maht on kasvanud.
Looking ahead, it is important that banks be willing to take risks and finance projects that are essential to sustainable economic growth.
Edaspidi on oluline, et pangad oleks valmis rohkem riske võtma ning rahastama majanduse jätkusuutlikuks kasvuks vajalikke projekte.
As regards fiscal policy, the government's objective is to achieve a nominal surplus by 2013.
Eelarvepoliitikas on valitsus seadnud eesmärgiks saavutada koondeelarve nominaalne ülejääk 2013. aastal.
According to the baseline scenario of Eesti Pank's forecast, this objective is sensible and, if cost increases are constrained, also rather easily attainable.
Eesti Panga prognoosi põhisstsenaariumi kohaselt on see ülesandepüstitus mõistlik ja kulude kasvu tagasi hoides ka küllalt hõlpsasti saavutatav.
The recent crisis experience showed that the government needs to supplement the fiscal policy framework with expenditure rules.
Hiljutine kriisikogemus näitas, et Eesti peab oma eelarvepoliitika raamistikku täiendama, et kulude kasvu paremini ohjeldada.
Economic forecast by key indicators
Majandusprognoos põhinäitajate kaupa*
GDP (EUR bn)
SKP (mld eurot)
13.9
13,9
18.4
18,4
-13.9
-13,9
3.1
3,1
6.3
6,3
4.2
4,2
0.4
0,4
HICP (%)
Ühtlustatud tarbijahindade inflatsioon (%)
2.7
2,7
2.9
2,9
2.0
2,0
2.8
2,8
4.5
4,5
3.6
3,6
-1.9
-1,9
4.8
4,8
5.4
5,4
-3.9
-3,9
-2.1
-2,1
2.1
2,1
-32.9
-32,9
25.3
25,3
9.7
9,7
8.4
8,4
-18.7
-18,7
21.7
21,7
22.5
22,5
16.1
16,1
-32.6
-32,6
21.0
21,0
22.6
22,6
8.6
8,6
12.1
12,1
-1.5
-1,5
Unemployment rate (%)
Tööpuudus (%)
16.9
16,9
11.5
11,5
10.1
10,1
Employment growth (%)
Hõivatute arvu muutus (%)
-9.9
-9,9
5.1
5,1
8.3
8,3
Real wage fund growth per person employed (%)
Reaalse palgafondi muutus töötaja kohta (%)
Compensation per employee growth (%)
Palgafondi muutus töötaja kohta (%)
-3.3
-3,3
6.1
6,1
7.9
7,9
7.8
7,8
-2.6
-2,6
Credit stock growth (%)
Laenujäägi muutus perioodi lõpus (%)
-6.2
-6,2
-3.2
-3,2
7.5
7,5
Gross external debt (% of GDP)
Koguvälisvõlg (%SKPst)
125.5
125,5
114.2
114,2
100.9
100,9
92.7
92,7
88.0
88,0
-6.3
-6,3
General government budget balance (% of GDP)
Eelarve tasakaal (% SKPst)
-0.3
-0,3
In the first quarter of this year, the growth rate of investment in fixed assets together with the accumulation of reserves in current prices picked up to 52%, year-on-year.
2011. aasta I kvartalis kiirenes ka põhivarainvesteeringute kasvutempo koos varude loomisega jooksevhinnas aasta arvestuses 52%ni.
Such investment activity has usually led to goods imports exceeding that of exports and to a current account deficit.
Tavaliselt on sellise investeerimisaktiivsuse korral kaupade import olnud ekspordist suurem ja kogu jooksevkonto puudujäägis.
This year's current account indicators, however, are exceptional in this sense.
Sel aastal on maksebilansi jooksevkonto näitajad selles mõttes erandlikud.
When analysing the current account, both now and in the future, it has to be considered that the reference base is very low for domestic demand components, especially as regards investment, since we are comparing this year's results with the crisis-time low level.
Jooksevkonto analüüsimisel tuleb aga nüüd ja ka edaspidi arvestada sellega, et sisenõudluse komponentide, eriti investeeringute kasvu puhul on võrdlusbaas väga madal ehk me võrdleme käesoleva aasta tulemusi languse ajal alanenud tasemega.
Investment income growth was, nevertheless, sufficient to push the entire current account into a deficit (1.7% of GDP) for the first time after two years.
Investeerimistulude kasv kujunes piisavalt kiireks, et viia kogu jooksevkonto üle kahe aasta 1,7% suurusesse puudujääki SKP suhtes.
The profitability of companies has hiked in a year.
Ettevõtluse kasumlikkus on aastaga märkimisväärselt kasvanud.
As mentioned before, the profit earned by foreign-owned enterprises and reinvested in the Estonian economy was high.
Nagu eespool viidatud, oli välisomanduses olevate äriühingute teenitud ja Eesti majandusse taasinvesteeritud kasum suur.
This allowed them to continue to repay their external debts.
See võimaldas ettevõtetel jätkata välivõlgade tagasimaksmist.
In the balance of payments, this is recorded as cash outflow.
Maksebilansi mõistes tähendab see raha väljavoolu.
Funds from the EU budget, emission allowances sales revenues, and changes in the activities of Eesti Pank due to the adoption of the euro offset the capital outflow arising from the decreasing debt burden of the private sector.
Ülekanded Euroopa Liidu eelarvest, saastekvootide müügitulud ja euro kasutuselevõtuga seotud muutused Eesti Panga tegevuses tasakaalustasid erasektori välisvõla vähendamisest tuleneva kapitali väljavoolu.
All in all, capital inflow was slightly larger than outflow and foreign reserves increased to 0.7% of GDP within the quarter.
Kokkuvõttes oli kapitali sissevool väikeses ülekaalus ning välisreservid kasvasid kvartaliga 0,7% SKP suhtes.
Preliminary estimates show that inflation in the euro area was 2.7% relative to the same period a year ago.
Euroala inflatsioon ulatus esialgse hinnangu kohaselt 2,7 protsendini aastataguse suhtes.
Compared to the same time a year earlier, food prices continue to be the most rapidly growing consumer basket component.
Võrreldes aastatagusega on enim kallinenud ostukorvi komponendiks jätkuvalt toiduained.
Since commodity price rise in the global market has slowed in recent months, upward pressures on food prices have eased in Estonia as well.
Viimastel kuudel on toormehindade tõus maailmaturul pidurdunud, mis vähendab toidu kallinemise survet ka Eestis.
The impact of global-market developments on prices in Estonia has been further intensified by the growing profitability of local enterprises.
Maailmaturul toimuva mõju on võimendanud ka siinsete ettevõtete kasumite kasvatamine.
According to Statistics Estonia, the profit of food, beverages and tobacco wholesale trade reached a record high in the first quarter of 2011.
Aasta esimeses kvartalis tõusis statistikaameti andmetel toidukaupade, jookide ning tubakatoodete hulgikaubanduse kasum rekordilisele tasemele.
Inflation shows that the Estonian economic situation is improving and labour-market activity is picking up.
Inflatsioon peegeldab Eesti majandusolukorra paranemist ning tööturu üldist elavnemist.
Core inflation (measure of inflation that excludes food and energy from the consumer basket), which has been gradually increasing since the start of 2010, reached 2%, year-on-year, in May.
Mais jõudis alusinflatsioon (tarbija ostukorvist on välja jäetud toiduained ja energia) kahe protsendini aastavõrdluses, olles tasahaaval tõusnud eelmise aasta algusest.
Growing export income has mostly boosted profits, but has also partly passed through to wages.
Eksporditulude suurenemine on tõstnud eelkõige kasumeid, kuid on osaliselt üle kandunud ka palkadesse.
For example, average wages in the monopolistic energy sector enterprises grew by nearly 19% in the first quarter of the year.
Näiteks tõusis selle aasta esimeses kvartalis keskmine palk monopoolses seisus olevas energeetikasektori ettevõtetes ligi 19 protsenti.
Average wages in this sector of the economy have increased considerably more than in the economy as a whole compared to the pre-boom time.
Selles tegevusharudes on keskmine palk tõusnud buumieelse ajaga võrreldes märksa enam kui majanduses tervikuna.
In order to ensure balanced economic development, wage growth should be related to productivity growth, not to price rises.
Majanduse tasakaalustatud arenguks on vajalik, et palgatõus oleks seotud tootlikkuse kasvuga, mitte hinnatõusuga.
According to law, the term of office of the central bank's governor is seven years and the term of office is not extendable.
Vastavalt seadusele on keskpanga presidendi ametiaeg seitse aastat ja presidendi ametiaeg on ühekordne.
Pursuant to the constitution, Governor of Eesti Pank is appointed to office by the President of the Republic on the proposal of the Supervisory Board of Eesti Pank.
Põhiseaduse kohaselt nimetab Eesti Panga presidendi ametisse vabariigi president keskpanga nõukogu ettepanekul.
Persons already holding a valid Personnel Security Clearance classified as 'top secret' do not have to pass the security clearance.
Täiesti salajase tasemega riigisaladusele juurdepääsuluba omavad isikuid ei pea kontrolli läbima.
The Supervisory Board decided to pay the current Deputy Governors Märten Ross and Rein Minka, whose term of office is about to end, severance in the amount of their six-month average salary.
Keskpanga nõukogu otsustas maksta lahkuvatele asepresidentidele Rein Minkale ja Märten Rossile lahkumishüvitist kuue kuu keskmise palga ulatuses.
The decision was based on the contribution of Rein Minka and Märten Ross to the management of Eesti Pank from 2000 to 2010, to Eesti Pank's accession to the Eurosystem (euro-area central banks) and to preparations for the changeover to euro cash.
Nõukogu võttis otsuse tegemisel arvesse asepresidentide Rein Minka ja Märten Rossi panust Eesti Panga juhtimisse aastail 2000-2011, nende panust eurosüsteemiga (euroala keskpangad) liitumisel ja euro sularaha käibeletuleku ettevalmistamisel.
The term of office of the Deputy Governors ends on 8 July.
Asepresidentide Minka ja Rossi ametiaeg lõpeb 8. juulil.
Rein Minka's six-month average salary is 39,106 euros and Märten Ross' six-month average salary 39,293 euros.
Rein Minka kuue kuu keskmine töötasu on 39 106 eurot ja Märten Rossil 39 293 eurot.