natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Last year the Supervisory Board set a long-term goal of increasing the reserves to 3.5 times their level at the time, meaning an increase of around one billion euros to 1.3 billion euros.
Eesti Panga nõukogu võttis mullu pikaajaliseks sihiks tõsta 3,5 korda reservide mahtu, mis tähendab reservide kasvatamist umbes miljardi euro võrra 1,3 miljardi euroni.
The Supervisory Board decided that the relative level of the Eesti Pank reserves should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to reserves of the Eurosystem as a whole is considered when monetary policy decisions are made.
Nõukogu otsustas, et Eesti Panga reservide suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku reservide ja riskide suhet.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 115 million euros to the state budget.
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 115 miljonit eurot.
Eesti Pank's participation in the Eurosystem is 0.26 percent.
Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 1.14 trillion euros at the start of March, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 0.2 trillion euros.
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli märtsi alguse seisuga vastavalt 1,14 triljonit eurot ja 0,2 triljonit eurot.
If even this is not enough, the credit risks for the central banks is reduced by the national authorities and their desire to recapitalise their insolvent banks.
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
It became possible to make provisions for risks when the financial accounting principles of the European System of Central Banks were changed in 2012 to allow the national central banks to make provisions for risk.
Riskieraldise loomise võimalus tekkis Euroopa Keskpankade Süsteemi finantsarvestuse põhimõtete muutmisega 2012. aastal, millega nähti riiklikele keskpankadele ette võimalus teha riskieraldisi.
Prior to this the only central banks that were able to make such provisions were those of countries that made specific allowance for this in their national law.
Varasemalt said provisjone teha nende riikide keskpangad, mille seadusandlusesse oli selline võimalus eraldi sisse kirjutatud.
Confidence indicators from our largest trading partners show that the outlook for the exporting sector has improved in recent months.
Meie suuremate kaubanduspartnerite kindlustundeindikaatoreid vaadates võib öelda, et eksportiva sektori lähiaja väljavaated on muutunud viimastel kuudel positiivsemaks.
The unemployment rate also dropped in the second half of 2012, with the number and share of the long-term unemployed both falling.
Tööpuuduse määr langes ka 2012. aasta teises pooles, sealjuures kahanes ka pikaajaliste töötute arv ja osakaal.
Unemployment is structural in nature and this is reflected in the continuing large differences in unemployment levels between regions and educational levels.
Tööpuudus on struktuurse iseloomuga ja sellele viitab ka töötuse määra endiselt suur erinevus piirkondade ja haridustasemete lõikes.
A high level for natural unemployment is not inevitable.
Loomuliku tööpuuduse kõrge määr pole paratamatus.
It is important for the state to use labour market and social policy levers to reduce obstacles to finding employment for the unemployed and those who have left the labour market.
On oluline, et riik kasutaks tõhusalt nii tööturu- kui ka sotsiaalpoliitika hoobasid, et vähendada töötute ja tööturult kõrvale jäänud inimeste takistusi töö leidmisel.
The existence of sufficiently qualified labour resources is ever more important for the longer-term development of the economy.
Majanduse pikemaajalist arengut silmas pidades on üha tähtsam piisava kvalifitseeritud tööjõuressursi olemasolu.
Preliminary estimates suggest that the working age population shrank during 2012 by almost one percent.
2012. aasta jooksul vähenes tööealine elanikkond esialgsete hinnangute kohaselt kokku ligikaudu ühe protsendi võrra.
Longer-term population forecasts are more pessimistic than earlier ones because of the high emigration by young people during the past decade.
Pikemaajalisema rahvastikuprognoosi muudab varasemast pessimistlikumaks arvatust suurem noorte väljaränne viimase kümnendi jooksul.
This means that even if the birth rate rises, the number of births will be lower, and there will be fewer young people reaching working age.
See tähendab, et isegi kui sündivuskordaja suureneb, on sündide arv väiksem ja tulevikus jõuab tööikka vähem noori.
The decline in the population and labour force are processes that cannot easily be reversed.
Rahvastiku vananemine ja tööjõu hulga vähenemine on protsessid, mida ei saa kergesti tagasi pöörata.
For this reason, more focus than ever needs to be put on developing the economy in a way that favours the creation of jobs with higher added value.
Seepärast tuleb senisest veelgi enam keskenduda kõrgemat lisandväärtust loovate töökohtade teket soosiva majanduskeskkonna arendamisele.
This means encouraging life-long learning, effective cooperation between the education system and employers, and policy measures that favour the mobility of the labour force.
See hõlmab nii elukestva õppe soodustamist, haridussüsteemi tõhusamat koostööd tööandjatega kui ka tööjõu mobiilsust soodustavaid poliitikameetmeid.
Hansson was speaking in the Eesti Pank museum, where he was presenting the analysis he had written with Martti Randveer, Head of the Economics and Research Department at Eesti Pank, comparing the way that Estonia, Latvia and Lithuania adjusted after the economic crisis with the way that Ireland, Greece and Portugal did.
Eesti Panga president Ardo Hansson tutvustas keskpanga muuseumis enda ning rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna juhataja Martti Randveeri koostöös valminud analüüsi, milles võrreldi Eesti, Läti ja Leedu ning Iirimaa, Kreeka ja Portugali majanduste kriisijärgset kohanemist.
He explained that the results of the research show that the three Baltic states stand out in international comparison after the global financial crisis for the speed of their economic adjustment and that they have regained the majority of the total output that was lost during the crisis.
Uuringu tulemustest rääkides tõstis Hansson esile, et kõik kolm Balti riiki paistavad pärast üleilmset finantskriisi rahvusvahelises võrdluses silma majanduse kiire kohanemise poolest ja on tasa teinud olulise osa kriisiaegsest kogutoodangu vähenemisest.
The three states have also managed to lower unemployment and reduce several pre-existing imbalances and vulnerabilities.
Lisaks sellele on neis kolmes riigis vähenenud nii tööpuudus kui ka mitmed varasemad tasakaalustamatused ja majanduse üldine haavatavus.
He added that the research revealed several similarities in economic developments between the Baltic states and Ireland, Greece and Portugal, but it had shown several major differences too.
Ta lisas, et uuring tõi välja palju sarnasusi Baltimaade ning Iirimaa, Kreeka ja Portugali majanduse arengu vahel, kuid viitas samas ka olulistele erinevustele.
“The economic adjustment in the Baltic states was twice as fast as that in Ireland, Greece and Portugal.
„Balti riikide majanduslik kohanemine on olnud kaks korda kiirem kui Iirimaa, Kreeka ja Portugali oma.
The main reason for this was the difference in the ability of the six countries to mitigate the impact of the sudden stop in private sector capital flows that happened in 2007-2009”, he said.
Selle peamine põhjus oli nende kuue riigi erinev võime pehmendada aastail 2007–2009 toimunud erasektori kapitalivoogude äkilise lakkamise mõju,“ rääkis Hansson.
The research identified that the drawbacks to the rapid adjustment were the risk of costly excess volatility, political difficulties and the likelihood of mistakes in economic policy.
Uuring tõstis esile kiire kohanemise nõrgad küljed: liigsest volatiilsusest tulenevate kulude risk, poliitilised raskused ja majanduspoliitiliste vigade oht.
On the other hand, rapid adjustment helps in avoiding reform fatigue, the build-up of excessive debt and a long period of uncertainty weighing on economic activity.
Samas aitab kiire kohandumine vältida reformiväsimust, liigse võla kuhjumist ja pikka aega vältavast ebakindlusest tulenevat kahju majandustegevusele.
In addition, a rapid adjustment helps to bring about a faster closure of unsustainable activities, making resources available for productive means elsewhere in the economy.
Lisaks aitab kiire kohanemine ebajätkusuutlikke tegevusi kiiremini lõpetada, mis omakorda vabastab vahendeid tootlikumaks tegevuseks teistes majandusvaldkondades.
“The current evidence of the recovery of the economies suggests that the strategy of rapid adjustment has overall been a successful response to a very difficult situation in the Baltic economies.
“Olemasolevad tõendid majanduse taastumise kohta viitavad sellele, et kiire kohanemise strateegia oli tervikuna edukas lahendus Balti riikide majanduste väga keerulisele olukorrale.
Our analysis shows clearly that any build-up of imbalances and vulnerabilities should be addressed early and decisively as adjustment afterwards through wages and prices is likely to be protracted and painful”, explained Hansson.
Meie analüüs näitab selgelt, et igasuguse tasakaalustamatusega tuleb tegeleda varakult ja otsustavalt, sest hilisem kohandumine palkade ja hindade kaudu on tõenäoliselt valulikum ja veniv,“ rõhutas Hansson.
He added that the current financial and sovereign distress in the euro area also offers proof that a strong external anchor in the form of membership of a currency union cannot be a substitute for policy discipline in other areas, but that, on the contrary, it increases the need for stronger discipline in other economic policies.
Hanssoni sõnul kinnitavad praegused finantssektori ja valitsuse võlaga seotud probleemid euroalal, et tugev väline majanduspoliitiline ankur – rahaliidus osalemine – ei asenda distsipliini teistes majanduspoliitilistes valdkondades, vaid pigem suurendab sellise distsipliini vajadust.
Leaving aside the price growth of electricity, the 2.3% increase in the price of other goods and services was relatively modest.
Kui kõrvale jätta elektri kallinemine, oli muude kaupade ja teenuste 2,3%ne hinnakasv suhteliselt tagasihoidlik.
One reason behind the slowdown in inflation was the last year’s high reference base for oil prices.
Inflatsiooni pidurdumise üheks põhjuseks oli naftahinna kõrge aastatagune võrdlusbaas, mille tulemusena kütused odavnesid 3,6%.
The same factor affected inflation in other euro area countries as well, so Eurostat’s preliminary estimate is that inflation in the euro area slowed to 1.7% in March.
Sama tegur mõjutas ka euroala teiste riikide inflatsiooni ning Eurostati esialgse hinnangu kohaselt kahanes aastane inflatsioon euroalal tervikuna 1,7%ni.
The Estonian CPI rose 0.7% in March compared to February.
Veebruariga võrreldes tõusis Eesti tarbijahinnaindeks märtsis 0,7%.Toiduainete kallinemine moodustas pisut vähem kui poole kuisest hinnakasvust.
The impact of domestic factors on inflation is likely to increase in the second half of the year.
Teisel poolaastal eeldatavasti suureneb sisemaiste tegurite mõju inflatsioonile.
Eesti Pank forecasts this year’s average HICP growth to be 3.6%.
Eesti Pank prognoosib käesoleva aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahindade kasvuks 3,6%.
------------------------------------------ The primary role of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to two percent over the medium term.
------------------------------------------ Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida inflatsioon euroalal keskpikas perspektiivis alla kahe protsendi, kuid selle lähedal.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro are average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area.
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Telephone: +372 6 680 959, +372 5 097 285  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The acceleration in the rate of growth was due to relatively active corporate borrowing over the past year, which led to annual growth of 6.3% in the business loans portfolio.
Kasvutempo kiirenemise taga oli ettevõtete viimase aasta suhteliselt hoogne laenutegevus, mis tõi kaasa ärilaenude portfelli 6,3%lise aastakasvu.
Companies took out 8% more new loans and leases in February than in the same period last year.
Ettevõtted võtsid veebruaris uusi laene ja liisinguid 8% rohkem kui mullu samal ajal.
After the very large one-off transactions of the previous months, the lending in February was more moderate.
Pärast eelmistel kuudel sõlmitud ühekordseid suuri tehinguid väljastati veebruaris laene mõnevõrra mõõdukamalt.
Almost one third of long-term loans were taken by real estate companies.
Ligi kolmandiku pikaajalistest laenuvahenditest võtsid kinnisvaraettevõtted.
Almost 20% more housing loans were taken in February than a year before.
Eluasemelaene võeti veebruaris ligi 20% rohkem kui aasta tagasi.
Despite the rapid growth in new loans, the annual growth in the housing loan portfolio in February was negative.
Uute laenude kiirele kasvule vaatamata oli eluasemelaenuportfelli aastakasv veebruaris veel endiselt negatiivne.
However,  the activity in the housing loans market indicates that it is probable that the total volume of such loans will start a sustainable climb in the next few months, after falling constantly for four years.
Eluasemeturu aktiivsuse jätkudes on aga tõenäoline, et eluasemelaenude maht pöördub lähikuudel pärast neli aastat kestnud langust taas püsivamale tõusule.
Interest rates for loans did not change in February.
Laenuintressimäärad veebruaris ei muutunud.
Both the base interest rate and interest margins remained at their levels from January.
Nii laenude baasintressimäärad kui ka marginaal püsisid jaanuari tasemel.
The average interest rate for housing loans granted in February was 2.5%, and that for long-term corporate loans was 3.1%.
Veebruaris välja antud eluasemelaenude keskmine intressimäär oli 2,5% ja ettevõtete pikaajaliste laenude oma 3,1%.
The volume of loans overdue by more than 60 days didn't change in February, and their share in the loan portfolio remained at the 3.3% of the previous month.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht veebruaris ei muutnud ning nende osakaal laenuportfellis püsis eelmise kuu 3,3% tasemel.
Although the decline in the volume of problem loans stopped at the start of this year, the quality of the loan portfolio is likely to continue improving in the coming months.
Vaatamata sellele, et käesoleva aasta alguses peatus probleemlaenude mahu vähenemine, jätkub järgnevatel kuudel tõenäoliselt siiski laenuportfelli kvaliteedi paranemine.
The ability of borrowers to service their debts is supported by low interest rates and the improved financial situation of the borrowers.
Laenuteenindamise võimet toetavad madalad baasintressimäärad ja laenuvõtjate paranenud rahaline seis.
The volume of problem loans will continue to decrease in future primarily due to write-offs of uncollectible loans.
Probleemlaenude mahtu kahandab aga ka edaspidi eelkõige pankade poolt lootusetuks hinnatud laenude bilansist maha kandmine.
The deposits of Estonian companies and households grew by 7% over the year.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht kasvas aastaga 7%.
After relatively fast growth in the first half of 2012, the growth rate for deposits has slowed somewhat.
Pärast 2012. aasta esimesel poole suhteliselt kiiret kasvu on hoiuste kasvutempo mõnevõrra aeglustunud.
The total deposits of the domestic real sector grew in February by 112 million euros to reach 8.6 billion euros at the end of the month, mainly due to the growth in the funds of households.
Peamiselt majapidamiste vahendite kasvu tõttu suurenes veebruaris kodumaise reaalsektori hoiuste maht 112 miljoni euro võrra, ulatudes kuu lõpus 8,6 miljardi euroni.
The share of deposits by foreign companies and households in the total remained at 20%, as in the previous month.
Välismaiste ettevõtete ja majapidamiste hoiuste osakaal hoiuste kogumahus püsis eelmise kuu 20% tasemel.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  avalike suhete allosakond  tel: 668 0959, 509 7285  e-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank has been issuing collector coins dedicated to the Olympic Games since 1992.
Olümpiamängudele pühendatud meenemüntide emiteerimine on Eesti Panga pikaajaline traditsioon alates 1992. aastast.
In order to mark the 2014 Winter Olympic Games in Sochi, Eesti Pank is issuing a silver collector coin with a nominal value of 10 euros.
2014. aastal Sotšis toimuvate XXII taliolümpiamängude tähistamiseks emiteerib Eesti Pank hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot.
The design is not allowed to display symbols that are under the protection of the International Olympic Committee and the Organising Committee for the Olympic Games in Sochi.
Mündi kujunduses ei tohi kasutada Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja Sotši olümpiamängude korralduskomitee kaitse all olevaid sümboleid.
The deadline for submitting the designs arrives on 12 April 2013 at noon.
Nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 12. aprill 2013 kell 12:00.
Designs should be delivered or sent to Eesti Pank (address: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn).
Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Competition results will be announced by the panel convened by Eesti Pank on 8 May 2013 at the latest.
Eesti Panga kokku kutsutud žürii teeb meenemüntide kujunduskonkursi tulemused teatavaks hiljemalt 8. mail 2013.
After the coins are issued, the winners will be paid the prize money of €2,000.
Mõlema võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 2000 eurot.
For further information:  Inga Soom  Cash and Infrastructure Department  Telephone: +372 668 0837  E-mail: inga.soom [at] eestipank.ee
Lisateave:  Inga Soom  Sularaha- ja taristuosakond  Tel: 668 0837  E-post: inga.soom [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Under the Emergency Act, Eesti Pank names the providers of vital cash circulation and payment services in Estonia and sets the minimum requirements that their plans for the restoration of services must meet.
Hädaolukorra seaduse kohaselt nimetab Eesti Pank sularaharingluse ja makseteenuste kui elutähtsate teenuste osutajad Eestis ning kehtestab neile miinimumnõuded, mille järgi peab koostama teenuste taastamise plaani.
The Financial Supervision Authority will supervise the fulfilment of the requirements
Järelevalvet nõuete täitmise üle hakkab teostama Finantsinspektsioon.
Eesti Pank's aim in setting the minimum requirements is to reduce the possible impact on society of an emergency.
Miinimumnõuete kehtestamisel oli Eesti Panga sihiks vähendada hädaolukorra võimalikku mõju ühiskonna toimimisele.
The commercial banks should draw up restoration plans to achieve this, explaining how they will reinstate important banking services in a breakdown so that it would help society function as normal.
Sel eesmärgil peavad kommertspangad koostama taasteplaanid, milles tuleb kirjeldada, kuidas nad ennistavad katkestuste puhul olulised pangateenused nii, et see aitaks kaasa ühiskonna normaalsele toimimisele.
In this context the central bank identified as providers of vital services the four largest banks operating in Estonia: SEB, Swedbank, and the Estonian subsidiaries of Danske and Nordea.
Seetõttu määras keskpank sularaharingluse ja makseteenuste kui elutähtsate teenuste osutajaks neli suuremat Eestis tegutsevat panka: SEB Panga, Swedbanki ning Danske ja Nordea filiaalid Eestis.
The Eesti Pank regulation demands that these four large commercial banks should draw up plans for restoring cash circulation and payment services on the principle that following an interruption, at least 70% of the ordinary volume of services should be restored within 12 hours.
Eesti Panga määruse kohaselt peavad neli suuremat kommertspanka koostama sularaharingluse ja makseteenuste taasteplaanid põhimõttel, et katkestuse korral taastatakse hiljemalt 12 tunni jooksul vähemalt 70 protsenti tavapärasest teenuste mahust.
The commercial banks have been given the freedom to decide how they will restore the services.
Samas on kommertspankadele jäetud vabadus otsustada, millisel moel nad teenuste pakkumise taastavad.
They should also double up the data communication connections of the information systems they use for vital services with communications services providers, and the electricity supply connection.
Samuti peavad kommertspangad dubleerima elutähtsa teenuse osutamiseks kasutatava infosüsteemide andmesideühendused sideteenuse osutajaga ja elektritoiteühenduse.
They should also have an autonomous electricity supply system in reserve.
Lisaks peab neil varuks valmis olema ka autonoomne elektritoitesüsteem.
If the information systems used to ensure the functioning of vital services are located in a foreign country, then the commercial banks must explain how they would ensure the functioning of the vital services using alternative ways and means.
Kui elutähtsa teenuse toimimist tagavad infosüsteemid asuvad välisriigis, peavad kommertspangad kirjeldama, kuidas nad tagavad elutähtsa teenuse toimepidevuse alternatiivsel viisil ja vahenditega.
Eesti Pank does not believe that requiring the commercial banks to ensure the functioning of key banking services will lead to major changes, as the ability of the commercial banks to do so generally meets or surpasses the minimum requirements already.
Eesti Panga hinnangul ei too kehtestatud miinimumnõuded kommertspankade jaoks oluliste pangateenuste toimepidevuse tagamisel kaasa märkimisväärseid muutusi, sest kommertspankade toimepidevuse tagamise tase üldjuhul kas vastab keskpanga kehtestatud miinimumnõuetele või ületab neid.
Commercial banks are able to restore vital banking services as long as critical basic services like electricity and communications are available.
Kommertspangad suudavad elutähtsad pangateenused taastada eeldusel, et teenuste osutamiseks on kättesaadavad kriitilised baasteenused nagu elektrivarustus ja side.
In the past three years there have been a total of 42 interruptions to banking services that have lasted over one hour.
Eelneval kolmel aastal on toimunud kokku 42 pangateenuste katkestust, mis on kestnud üle ühe tunni.
Interruptions to the electricity supply or communications caused 15 of these, 15 of them were caused by the commercial banks, and the remainder happened for other reasons.
Neist 15 olid põhjustatud elektri- ja sideteenuste katkestustest, veel 15 olid tingitud kommertspankadest ning ülejäänud toimusid muudel põhjustel.
In 2011 the current account had run a surplus of 2.1%.
2011. aastal oli jooksevkonto 2,1% suuruses ülejäägis.