natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rapid credit growth has slowed notably and next year the current account deficit should decline to the level of 6%,"
Kiire laenukasv on märgatavalt alanenud ning jooksevkonto puudujääk langeb järgmisel aastal 6 protsendi tasemele,"
Ross said.
ütles Ross.
According to Ross, attention should be drawn to the fact that by now the current account deficit is reflecting chiefly dividends paid to owners on direct investment and other transfers, referring to the continuously high profitability of direct investment.
Rossi sõnul tuleb tähelepanu juhtida asjaolule, et jooksevkonto puudujääk peegeldab nüüdseks eelkõige otseinvesteeringutelt omanikele makstavaid dividende ja muid ülekandeid, mis tähendab Eestisse tehtud otseinvesteeringute jätkuvalt kõrget kasumlikkust.
"The dependence of the Estonian economy on the current inflow of foreign capital has considerably decreased.
"Eesti majanduse sõltuvus väliskapitali jooksvast sissevoolust on oluliselt vähenenud, mida näitab ka väliskaubandusbilansi väga kiire kahanemine.
Today, the capital adequacy of Estonian banks is 18% and the valid reserve requirement is 15% of all the liabilities.
Pankade kapitali adekvaatsus Eestis ulatub tänaseks 18 protsendini ning kehtiv kohustusliku reservi määr on 15 protsenti kõigist kohustusest.
Eesti Pank's analyses confirm that the capital and liquidity reserve of banks is more than sufficient to cope with market risks and slowing economic growth,"
Eesti Panga analüüs kinnitab, et süsteemi kapitali- ja likviidsusvaru on enam kui piisav tururiskidega ja majanduskasvu aeglustumisega toimetulekuks,"
stated Ross.
rääkis Ross.
"All in all, the decision Fitch has taken is a reflection of the risk aversion and uncertainty wide-spread among investors and market analysts that have mainly been caused by the global financial market situation,"
"Kokkuvõttes peegeldab Fitchi otsus eelkõige investorite ja turuanalüütikute seas valitsevat üldist riskikartlikkust ja määramatust, mille peamiseks põhjuseks on finantsturgude olukord maailmas,"
Jaak Tõrs provided an overview of credit market developments in Estonia during the past decade.
Jaak Tõrs andis konverentsil ülevaate Eesti kümne viimase aasta laenuturu arengust, mida iseloomustab majapidamiste võlakoormuse kasv Soomega samale tasemele.
"The period of extremely fast growth lasted from the second quarter of 2005 to the second quarter of 2007.
"Eriti kiire kasvu periood kestis 2005. aasta II kvartalist kuni 2007. aasta II kvartalini.
On the other hand, credit demand strengthened as well, because people's income grew.
Teisalt suurenes ka nõudlus laenude järele, sest inimeste sissetulekud kasvasid.
Faster credit growth accelerated income growth and affected economic growth in a more general way,"
Kiirem laenukasv kiirendas sissetulekute kasvu ning mõjutas majanduskasvu laiemalt,"
Tõrs explained.
selgitas Jaak Tõrs.
"However, now the economic environment has changed, the economy is adjusting, and Estonian consumers have quickly reacted to changes by decreasing lending and increasing saving.
"Nüüdseks on aga majanduskeskkond muutunud, majandus kohandub ning Eesti tarbija on muutustele kiiresti reageerinud, vähendades laenu võtmist ja suurendades säästmist.
Still, slowing economic growth is inevitably accompanied by a rising level of overdue loans, which is unsurprisingly higher as regards consumer credit,"
Samas on paratamatu, et majanduskasvu aeglustumise ajal suureneb ka viivislaenude tase, mis on oodatult kõrgem tarbimislaenude osas,"
said Tõrs, adding that the pace of credit growth normally slows once the country becomes wealthier.
rääkis Tõrs, lisades, et riigi rikkamaks saades aeglustub ka laenukasvu kiirus.
"Still, if we compare our households' debt burden with that of developed countries, we still have room for growth.
"Samas on Eesti majapidamiste võlakoormuse kasvuks veel ruumi, kui võrrelda võlakoormuse taset arenenud riikide omaga.
he said.
ütles Jaak Tõrs.
The deficit continued to shrink in the second quarter of 2008 with the ratio of the current account deficit to GDP dropping to 10% from the previous year's 16%.
2008. aasta II kvartalis jätkus puudujäägi alanemine ning puudujäägi ja SKP suhe vähenes 10 protsendile eelmise aasta 16 protsendilt.
The size of the current deficit is comparable to that of 2005.
Suhtelise suuruse poolest on praegune puudujääk võrreldav 2005. aasta omaga.
Like in previous quarters, the decline in the current account deficit was chiefly driven by the drop in the foreign trade deficit, supported by the fast growth of transport services and the continually rapid increase in the tourist and construction services exports growth pace.
Sarnaselt varasemate kvartalitega johtus jooksevkonto puudujäägi alanemine peamiselt väliskaubanduse puudujäägi vähenemisest, mida toetas veoteenuste kiire kasv ning endiselt suhteliselt kiire turismi- ja ehitusteenuste ekspordi kasvutempo.
The ratio of the deficit on the merchandise exports account to GDP fell to 12% and the surplus on services rose to 9%.
Kaupade konto puudujääk mõõdetuna SKP suhtes vähenes 12 protsendini ning teenuste ülejääk kasvas 9 protsendini.
The drop in the current account deficit was not supported by the decline in the investment income inflow.
Jooksevkonto puudujäägi alanemist ei toetanud investeerimistulude sissevoolu vähenemine.
Owing to some extraordinary transactions, the outflow of foreign investors' imputed profits remained by and large at the previous year's level and accounted for 14% of GDP, whereas the profitability of the investments made abroad by Estonian investors fell and the income inflow dropped to 6%.
Tänu mõnedele erakorralistele tehingutele jäi välisinvestorite arvetusliku kasumi väljavool praktiliselt eelmise aasta tasemele ja moodustas 14 protsenti SKP suhtes, samal ajal kui Eesti investorite välismaale tehtud rahapaigutuste kasumlikkus vähenes ning tulude sissevool alanes 6 protsendi tasemele.
Looking at the financing side, the net inflow of foreign direct investment remained at its usual level, making up about a third of the current account deficit.
Kapitali sissevoolu poolel oli välismaiste otseinvesteeringute neto-sissevoolu suurus tavapärasel tasemel, moodustades ümmarguselt kolmandiku jooksevkonto puudujäägist.
This meant the debt burden continued to rise, though at a lower speed than before.
See tähendas võlakoormuse jätkuvat suurenemist, ehkki varasemast aeglasemas tempos.
The ratio of foreign debt to GDP stood at approximately 114% at the end of June.
Välisvõla ja SKP suhe moodustas juuni lõpu seisuga ümmarguselt 114 protsenti.
Meanwhile, the ratio of the net external debt (i.e., the difference between assets and liabilities) to GDP has been 35% of GDP throughout the year, reflecting also the start of the slowdown in the growth rate of bank loans.
Seevastu netovõla ehk kohutuste ja nõuete vahe on käesoleval aastal olnud stabiilselt umbes 35 protsendi tasemel SKPst, mis peegeldab ka pangalaenude kasvutempo langust.
Eesti Pank expects the 2008 average ratio of the current account deficit to GDP to be 10%.
Eesti Pank prognoosib 2008. aasta keskmiseks jooksevkonto puudujäägi suuruseks SKP suhtes 10 protsenti.
Estonia's current account deficit continues to narrow also in the next years.
Eesti jooksevkonto puudujäägi vähenemine jätkub ka järgmistel aastatel.
Monetary policy and inflation in 2007
Rahapoliitika ja inflatsioon 2007. aastal
The Estonian monetary policy framework and the stable exchange rate keep the inflation, i.e., the growth rate of consumer prices, stable in the medium term.
Eesti rahapoliitiline raamistik ja stabiilne vahetuskurss hoiavad inflatsiooni ehk tarbijahindade kasvutempo keskmises perspektiivis stabiilsena.
Meanwhile, it should be emphasised that the so-called natural inflation in Estonia is slightly higher than in the European Union.
Samal ajal tuleb aga rõhutada, et n-ö loomulik inflatsioon on Eestis mõnevõrra kõrgem Euroopa Liidu omast.
The reason for this is very simple - in the world there is a certain link between the wealth and price level of a country.
Selleks on väga lihtne põhjus - maailmas on kindel seos riigi rikkuse ja hinnataseme vahel.
For instance, as at the end of the last year, the purchase power in Estonia amounted to 72% of the European Union average, but our price level reached an average of 64% compared to that of the European Union.
Nii näiteks oli eelmise aasta lõpu seisuga Eesti elanike sissetulekute ostujõud Eestis 72% Euroopa Liidu keskmisest, kuid meie hinnatase oli keskmiselt 64% Euroopa Liidu omast.
Along with income growth prices are also rising gradually.
Sissetulekute tõustes kasvab järk-järgult ka hinnatase.
Inflation in Estonia exceeds the average of the European Union as long as the Estonian economic growth outpaces that of Europe.
Eesti inflatsioon on ELi keskmisest kõrgem niikaua, kuni Eesti majanduskasv on Euroopa keskmisest kiirem.
In general it is estimated that in the medium run the Estonian inflation may exceed the respective indicator for the euro area by an average of 1.5 to 2.5% per cent.
Üldiselt arvatakse, et Eesti inflatsioon võib keskmises perspektiivis ületada euroala näitajat keskmiselt 1,5 kuni 2,5 protsendi võrra.
This is feasible presuming that the euro area's price rise will remain at approximately 2%, which is the goal of the European Central Bank.
Seda aga eeldusel, et euroala hinnatõus püsib umbes 2% kandis, mis on Euroopa Keskpanga eesmärk.
When inflation in Europe accelerates, like in the first half of this year, also the difference between the euro area and Estonia will increase.
Kui inflatsioon Euroopas kiireneb, nagu näiteks käesoleva aasta esimesel poolel, suureneb ka erinevus euroala ja Eesti vahel.
Meanwhile, the 2007 price rises in Estonia were also affected by several additional factors, including the rapid increase in domestic demand during recent years and rising prices in the global market.
Samal ajal mõjutasid 2007. aasta Eesti hinnatõusu ka mitmed täiendavad tegurid, muu hulgas eelmiste aastate kiire sisenõudluse suurenemine ja hinnatõusud maailmaturul.
Still, loan growth started slowing and wage growth displayed first signs of deceleration at the end of last year's second quarter.
Siiski hakkas möödunud aasta II kvartali lõpust pidurduma laenukasv ja palgatõus näitas esimesi aeglustumise märke.
Thus, the pressure on domestic prices by domestic demand, which had soared in previous years, started decreasing.
Seetõttu hakkas vähenema eelnevatel aastatel järsult kasvanud sisenõudluse surve kodumaistele hindadele.
At the same time, compared to the old Member States Estonia was more influenced by the price rise of food and fuel in the global market.
Samal ajal mõjutas aga Eestit vanadest liikmesriikidest enam toiduainete ja kütuse hinnatõus maailmaturul.
Despite the waning domestic price pressure, at the beginning of 2008 the consumer price index exceeded 10% primarily due to the energy and food components.
Vaatamata kodumaise hinnasurve nõrgenemisele tõusis tarbijahinnaindeks eelkõige energia ja toiduainete komponendi mõjul 2008. aasta alguses üle 10% taseme.
Since the second quarter of this year, however, we have been witnessing clear signs of a deceleration in price rise.
Käesoleva aasta II kvartalist alates oleme aga näinud selgeid märke hinnatõusu pidurdumisest.
In the second half of 2008 we expect the Estonian price growth to gradually slow further.
2008. aasta teisel poolel ootame Eesti hinnakasvu edasist järkjärgulist aeglustumist.
In 2009 and 2010 we estimate the inflation to drop to 5% and 3.5%, respectively.
2009. ja 2010. aastal prognoosime inflatsiooni langust vastavalt 5% ja 3,5% tasemele.
The inflation of 2010 may draw near the reference value of the Maastricht criterion, which is essential in terms of adopting the euro.
2010. aasta inflatsioon võib olla lähedal euro kasutuselevõtu seisukohalt olulisele Maastrichti kriteeriumi viitväärtusele.
However, this requires greater harmony between wages and productivity, i.e. the growth rate of wages must continue decelerating and the productivity of the economy as a whole must improve.
Selle eelduseks on siiski palkade ja tootlikkuse senisest suurem kooskõla, st palkade kasvutempo aeglustumine peab jätkuma ning majanduse tootlikkus tervikuna tõusma.
Primary fields of activity of the central bank
Keskpanga peamised tegevusvaldkonnad
In order to guarantee the smooth functioning of the Estonian monetary policy and the pegged interest rate, the level of the banks' reserve requirement and the management of the foreign assets of Estonia are essential.
Eesti rahapoliitika ja fikseeritud kursi sujuva toimimise tagamiseks on oluline pankade kohustusliku reservi tase ja Eesti ametlike välisvarade haldamine.
The aim of the reserve requirement is to ensure a sufficient amount of liquid assets in the banking system and thus support the stable management of the banks' daily cash flows.
Kohustuslike reservide eesmärk on tagada pangandussüsteemi likviidsete varade piisav suurus ja toetada seeläbi pankade igapäevase rahavoogude juhtimise stabiilsust.
Considering the insecurity that has overwhelmed the global financial markets, and the Estonian economic situation, in 2007 Eesti Pank maintained the reserve requirement rate unchanged at 15%.
Arvestades maailma finantsturge haaranud ebakindlust ning Eesti majanduse olukorda hoidis Eesti Pank pankade kohustusliku reservi määra 2007. aastal muutumatuna 15% tasemel.
Banks had no difficulties with fulfilling it.
Pankadel ei olnud raskusi selle nõude täitmisega.
By end-2007, the official foreign assets of Estonia, i.e., the assets backing the kroon, reached 33.7 billion kroons.
Eesti ametlike välisvarade ehk krooni tagatisvarade suurus oli 2007. aasta lõpuks 33,7 miljardit krooni.
In 2007, the rate of return on foreign asset investments was 4.2%, which slightly exceeded the forecast at the beginning of the year.
Välisvarade investeerimise tootlikkus oli 2007. aastal ligi 4,2%, mis ületas mõnevõrra aasta alguses prognoositut.
The return was primarily influenced by the slightly different developments of interest rates in the US and in Europe.
Tulusust mõjutas eelkõige USA ja Euroopa intressimäärade mõnevõrra erinev areng.
The efficiency of monetary policy undoubtedly depends on the smooth operation of interbank settlement systems and cash circulation.
Rahapoliitika tulemuslikkus sõltub kindlasti ka pankadevaheliste maksesüsteemide tõrgeteta tööst ja sularaharinglusest.
I am pleased to confirm that in 2007 important settlement systems encountered no failures hindering the smooth operation of the settlement systems.
Mul on heameel kinnitada, et 2007. aastal ei esinenud olulistes arveldussüsteemides juhtumeid, mis oleksid takistanud maksesüsteemide tõrgeteta toimimist.
Eesti Pank continued the preparations for acceding TARGET2, the new trans-European settlement system of the European System of Central Banks, and joined it on May 19, 2008.
Eesti Pank jätkas ettevalmistusi ühinemiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi uue üleeuroopalise arveldussüsteemiga TARGET2, millega liitumine leidis aset 19. mail 2008.
Via TARGET2 the central bank offers commercial banks operating in Estonia a fast and less expensive opportunity for settlements within the European Union.
TARGET2 kaudu pakub keskpank Eestis tegutsevatele kommertspankadele kiiret ja odavamat võimalust Euroopa Liidu siseste arvelduste teostamiseks.
The interbank direct debit system was also launched.
Samuti lasti käiku pankadevaheliste otsekorralduste süsteem.
The new service enables customers to use direct debits also if the accounts of the payer and the payee are not held with the same bank.
Nüüd on võimalik sõlmida otsekorralduslepinguid ka siis, kui maksja ja makse saaja arvelduskontod asuvad erinevates pankades.
In 2007, there were no problems with meeting the cash demand and with cash circulation.
2007. aastal ei esinenud tõrkeid sularahanõudluse rahuldamisel ega sularaharingluses.
As scheduled, Eesti Pank also launched the new 2- and 10-kroon banknotes with renewed security features into circulation.
Plaanipäraselt lasi Eesti Pank ringlusse uuendatud turvamärkidega 2- ja 10-kroonised pangatähed.
Pursuant to law, in 2007 one of the main duties of Eesti Pank was to safeguard the stability of the financial system in cooperation with the Ministry of Finance and the Financial Supervision Authority operating by Eesti Pank.
Vastavalt seadusele oli Eesti Panga üks põhiülesandeid 2007. aasta finantssüsteemi stabiilsuse tagamine koostöös Rahandusministeeriumi ja Eesti Panga juures asuva Finantsinspektsiooniga.
I can confirm that during the economic adjustment stage that began last year the banking system remained reliable and strong.
Siin võin kinnitada, et pangandussüsteem püsis eelmisel aastal alanud majanduse kohandumisfaasis usaldusväärse ja tugevana.
After the hectic development of the previous years, the growth rate of bank loans started to decelerate in the second quarter of 2007 and has currently dropped to 15%.
Pärast eelmiste aastate kiiret arengut hakkas pangalaenude kasvutempo 2007. aasta II kvartalis aeglustuma ja on tänaseks alanenud 15% tasemele.
The capitalisation and liquidity of banks were and are good.
Pankade kapitaliseeritus ja likviidsus olid ja on heal tasemel.
So far, the mayhem in global financial markets has not directly concerned Estonian banks, but indirectly the global events also influence the Estonian banking system.
Siiani ei ole maailma finantsturgude segadused Eesti pankasid otseselt puudutanud, kuid kaudselt mõjutab maailmas toimuv ka Eesti pangandussüsteemi.
Thus, the climb of the interbank loan rate Euribor to 5.2-5.4% has also increased the loan servicing costs of Estonian companies and residents.
Nii on pankadevahelise laenumäära Euribori kasv 5,2-5,4% tasemele tõstnud ka Eesti ettevõtete ja elanike laenuteeninduskulusid.
The aggravation of risks in the operational environment of Scandinavian banks also compels them to adopt a more cautious credit policy, due to which the growth rate of loans may drop slightly faster than estimated and hinder borrowing in the future.
Samuti sunnib Skandinaavia pankade tegutsemiskeskkonna riskide suurenemine neid senisest ettevaatlikumale laenupoliitikale, mistõttu võib laenude kasvutempo alaneda prognoositust mõnevõrra kiiremini ja pärssida laenamist järgnevatel aastatel.
Last week's events on Wall Street and the bankruptcy of Lehman Brothers also had a certain effect on the banking groups operating in Estonia.
Eelmise nädala sündmused Wall Streetil ja investeerimispanga Lehman Brothersi pankrot mõjutasid mõningal määral ka Eestis tegutsevaid pangagruppe.
The financial crisis is also influencing the performance of the Tallinn Stock Exchange and the Estonian investment funds.
Samuti mõjutab finantskriis Tallinn Börsi ja Eesti investeerimisfondide tootlikkust.
In 2007, the new capital calculation system, Basel II, was adopted.
2007. aastal hakkas kehtima uus kapitali arvestamise süsteem, nn Basel II.
Estonian banks started using it as of January 1, 2008.
Eesti pangad hakkasid seda kasutama 2008. aasta 1. jaanuarist.
In this respect, Eesti Pank updated the rules of prudential ratios, by which in 2008 housing loans in Estonia will be covered by 60% instead of the 35% weight allowed pursuant to Basel II.
Sellega seoses täiendas Eesti Pank usaldatavusnormatiivide korda, millega eluasemelaenude katteks rakendatakse Eestis 2008. aastal Basel II järgi lubatud 35% asemel 60% kaalu.
Thus, banks continuously need more capital to cover the housing loan risks than in Europe on average, which is consistent with Eesti Pank's conservative approach.
Elusasemelaenudega seotud riskide katteks on pankadel seega vaja jätkuvalt rohkem kapitali kui Euroopas keskmiselt, mis on kooskõlas Eesti Panga senise konservatiivse lähenemisega.
In 2007, also new reporting forms for banks were prepared.
2007. aastal töötati välja ka pankade uued aruandlusvormid.
The new balance sheet and income statement schemes in accordance with international standards entered into force at the beginning of 2008.
Rahvusvaheliste standardite kohased uued bilansi ja kasumiaruande skeemid hakkasid kehtima 2008. aasta algusest.
Cooperation in the field of financial sector stability in the European Union deserves a special mention.
Eraldi tuleb mainida finantssektori stabiilsuse alast koostööd Euroopa Liidus.
One of the most important issues for Eesti Pank concerning the financial sector policies discussed in the European Union in 2007 was the arrangement of cross-border supervision in the single market of financial services and banking.
Üks Eesti Panga jaoks olulisemaid Euroopa Liidus 2007. aastal käsitletud finantssektori poliitika küsimusi oli piiriülese järelevalve korraldus finantsteenuste ja panganduse ühisturul.
The Estonian financial sector primarily consists of the subsidiaries and branches of the financial intermediaries of other Member States.
Eesti finantssektor koosneb põhiliselt teiste liikmesriikide finantsvahendajate tütarettevõtetest ja filiaalidest.
Thus, Eesti Pank has supported the arrangement of supervisory activities that would enable to serve the financial stability interests of the country of location the most efficiently and ensure effective control over the operations of the whole group.
Seetõttu on Eesti Pank toetanud sellist järelevalvetegevuse korraldust, mis võimaldab asukohariigi finantsstabiilsuse alaseid huve kõige paremini kaitsta ja samal ajal tagab tulemusliku kontrolli kogu grupi tegevuse üle.
The measures adopted by Eesti Pank in order to avoid the risks deriving from a global economic crisis may be divided into two: crisis prevention and preparations for solving the crisis.
Eesti Panga võetud meetmed maailma finantskriisist tulenevate riskide vältimiseks saab jagada kaheks: kriisi ennetamine ja kriisi lahendamiseks valmistumine.
For crisis prevention, Eesti Pank took steps to raise the capital and liquidity buffers of banks already in 2006 in order to improve the banks' resilience.
Kriisi ennetamiseks astus Eesti Pank juba 2006. aastal samme pankade kapitali- ja likviidsuspuhvrite suurendamiseks, et tõsta pankade vastupanuvõimet.
Thus, in 2006 the central bank raised the banks' reserve requirement, i.e., their mandatory liquidity buffer to 15% of all their liabilities.
Nii suurendas keskpank juba 2006. aastal pankade kohustusliku reservi määra ehk pankade kohustusliku likviidsuspuhvri 15% tasemele kõigist panga kohustusest.
This is considerably higher than the respective euro area indicator - 2%.
See on tunduvalt kõrgem euroala vastavast näitajast - 2%.
Eesti Pank also increased the risk weights attributed to housing loans when calculating capital adequacy, due to which in 2007 the amount of banks' mandatory minimum capital rose by approximately a tenth.
Samuti suurendas Eesti Pank eluasemelaenudele omistatud riskikaale kapitali adekvaatsuse arvutamisel, mistõttu pankade kohustusliku minimaalse kapitali hulk tõusis 2007. aastal ligi kümnendiku võrra.
The main goal of preparing for crisis solution is cooperation within the European Union and with Nordic countries as well as national cooperation among different state authorities.
Kriiside lahenduseks valmistumise põhieesmärk on koostöö Euroopa Liidus ja Põhjamaadega ning riigisisene koostöö erinevate riigiasutuste vahel.
Shaping economic policy standpoints and making decisions and recommendations requires an effective system of monitoring and forecasting economic developments.
Majanduspoliitiliste seisukohtade kujundamine ning otsuste ja soovituste tegemine eeldab majandusarengu seire ja prognoosimise toimivat süsteemi.
Eesti Pank's analysis covers Estonia and the European Union as well as other major countries that influence global developments; it also includes the stress test of the Estonian banking system.
Eesti Panga analüüs katab Eestit ja Euroopa Liitu, kuid ka üleilmset arengut mõjutavaid suurriike, samuti Eesti pangandussüsteemi tugevusanalüüsi.
Eesti Pank compiles the Estonian economic forecast every spring and autumn, publishing the current year's estimates concerning the economic developments and the prospect for the two next years.
Eesti majandusprognoosi koostab Eesti Pank igal kevadel ja sügisel, mil valmib jooksva aasta majandusarengu hinnang ning kahe järgmise aasta ettevaade.