natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this way the collector coin dedicated to the work of Miina Härma fits well with this year’s 26th Estonian Song Celebration and 19th Dance Celebration “Touched by Time.
Nii jääb Miina Härma loomingule pühendatud hõbemünt meenutama ka tänavuaastast XXVI laulu- ja XIX tantsupidu „Aja puudutus.
The coin was designed by Jaano Ester.
Meenemündi kujundas Jaano Ester.
The coin can be bought from the Eesti Pank museum and the online shop http://www.post.ee/9516.
Meenemünti saab osta Eesti Panga muuseumis ja e-poest http://www.post.ee/9508.
The Eesti Pank Museum at Estonia pst 11, Tallinn is open specially on Monday 16 June 12.00-17.00 and otherwise is open from Tuesdays to Fridays 12.00-17.00 and on Saturdays 11.00-16.00.
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11) on avatud esmaspäeval, 16. juunil kell 12-17 ning tavapärastel aegadel teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeval kell 11-16.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 684  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
As the working age population shrank by 0.9% at the same time, the share of the working age people who were in employment was about the same as a year earlier.
Kuna tööealine elanikkond vähenes samal ajal 0,9%, jäi hõivatute osakaal tööealiste hulgas ligikaudu samaks kui aasta eest.
The unemployment rate fell, but this was because more people than before left the labour market and became inactive.
Tööpuuduse määr küll langes, kuid seda varasemast enamate inimeste tööturult eemale jäämise tõttu.
The flash estimate of Statistics Estonia show that Estonia’s economic growth was negative in the first quarter of 2014.
Statistikaameti esialgse hinnangu kohaselt Eesti majandus 2014. aasta esimeses kvartalis langes.
The economic environment has long been weak, and the impact of this has been reflected in the falling number of employed.
Juba pikalt kestnud kehva majandusolukorra mõju peegeldubki vähenevas tööga hõivatute arvus.
The labour market has so far been better than economic growth would suggest.
Tööturu olukord on siiski olnud seni parem kui võiks majanduskasvu põhjal arvata.
This is partly because 3% of the employed work in the real estate and energy sectors, which data from Statistics Estonia show putting a brake on growth but still producing 16% of GDP.
See tuleneb osaliselt sellest, et kinnisvara- ja energeetikasektoris, mis statistikaameti andmetel majanduskasvu pidurdasid, töötab 3% hõivatutest, kuid neis toodetakse 16% SKPst.
This means that these sectors use relatively little labour.
See tähendab, et tegu on suhteliselt tööjõuvaeste harudega.
On top of this, difficulties in transport and warehousing have been in the transit business rather than in passenger transport, where the majority of those employed in the sector work.
Lisaks sellele on raskustes veonduse-laonduse tegevusala transiidiga tegelev osa, mitte reisijatevedu, mis annab tööd lõviosale transpordisektori töötajatest.
Although wage growth slowed slightly at the end of last year and the number employed fell in the first quarter of this year, growth in labour costs has not really slowed enough to reduce the imbalances that have built up in the labour market over recent years.
Kuigi palgakasv eelmise aasta lõpus veidi aeglustus ning tänavu esimeses kvartalis hõivatute arv kahanes, pole tööjõukulude kasv siiski piisavalt pidurdunud, et viimaste aastate vältel kasvanud tasakaalustamatust tööturul vähendada.
The imbalances are visible in a fall in labour productivity and in the extent to which growth in wage costs outstrips that in company profits for the economy as a whole.
Tasakaalustamatus väljendub tööjõu tootlikkuse languses ja selles, et palgakulud suurenevad majanduses tervikuna ettevõtete kasumitest tunduvalt kiiremini.
The pressure on companies from low productivity and thin profit margins is increasing.
Surve madala tootlikkuse ja õhukese kasumimarginaaliga ettevõtetele kasvab.
If the recovery in external demand is delayed, wage expectations will need to decrease in the near future.
Kui välisnõudluse taastumine viibib, siis tuleb arvestada palgaootuste kärpimisega lähitulevikus.
For the Estonian economy to grow in the long term and remain competitive, labour needs to move to more productive companies.
Selleks et pikemas perspektiivis Eesti majandus kasvaks ja konkurentsivõimeline püsiks, peab tööjõud liikuma tootlikumatesse ettevõtetesse.
This needs companies to make more efficient investments in human capital and the state’s labour policy to encourage labour mobility between sectors.
See eeldab ettevõtjatelt tõhusamaid investeeringuid inimkapitali ja riigilt tegevusalade vahelist mobiilsust soosivat tööpoliitikat.
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 6680 959, +372 5097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Financial expert Andrus Alber will be Vice-Chair of the council, and the members will be Urmas Varblane, professor of economics at the University of Tartu; Andres Võrk, an analyst at the political research centre PRAXIS; Ülo Kaasik, Deputy Governor of Eesti Pank; and Martti Randveer, Head of the Economics and Research Department at Eesti Pank.
Eelarvenõukogu liikmed on Tartu Ülikooli majandusprofessor Urmas Varblane, Poliitikauuringute Keskus PRAXIS analüütik Andres Võrk, Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik ning Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna juhataja Martti Randveer.
Governor Ardo Hansson presented the members of the Fiscal Council and said they were experts in macroeconomic forecasting and fiscal policy.
Eelarvenõukogu liikmed esitanud Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul on nõukogu liikmetel nii makromajandusprognoosidest kui ka eelarvepoliitikast head teadmised.
He emphasised that these are recognised experts who are not directly connected with any political party.
Hansson tõstis esile, et tegu on tunnustatud ekspertidega, kes pole otseselt seotud ühegi erakonnaga.
The legal basis for the Fiscal Council is the budget law passed by the Riigikogu in March.
Eelarvenõukogu loomise õiguslikuks aluseks on märtsis Riigikogu poolt vastu võetud riigieelarve seadus.
The law says the Fiscal Council is an independent advisory body that assesses the macroeconomic and monetary forecasts of the state and how well the budget rules in the State Budget Act and European Union law are followed.
Seaduse kohaselt  on eelarvenõukogu sõltumatu nõuandekogu, mis hindab riigi makromajandus- ja rahandusprognoose ning eelarvereeglite täitmist riigieelarve seaduses ja Euroopa Liidu õiguses esitatud nõuete kohaselt.
Under European Union law a similar sort of council needs to be set up in each member state of the euro area.
Vastavalt Euroopa Liidu õigusele tuleb sarnased nõuandekogud luua kõigis euroala liikmesriikides.
The statute of the Council requires it to publish its opinion on the forecasts for the macro economy and state financing and on the budget strategy and how the goals of the structural budget position of the general government are being achieved.
Nõukogu peab põhikirja kohaselt avaldama arvamust riigi makromajandus- ja rahandusprognooside, eelarvestrateegia ning valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamise kohta.
The Fiscal Council meets whenever necessary, but at least five times a year.
Eelarvenõukogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt viis korda aastas.
Two economists from Eesti Pank will support the work of the Council with technical analysis, and one of the economists will take on the role of secretary to the Council.
Eelarvenõukogu tööd hakkavad tehniliste analüüsidega toetama kaks Eesti Panga ökonomisti, kellest üks täidab ka eelarvenõukogu sekretäri tööülesandeid.
The Council has six members.
Eelarvenõukogu koosneb kuuest liikmest.
Under the statute, the Council's Chair, Vice-Chair and four members are nominated to office for a period of five years by the Eesti Pank Supervisory Board at the proposal of the Governor of the central bank.
Põhikirja kohaselt nimetab eelarvenõukogu esimehe, aseesimehe ja neli liiget viieks aastaks ametisse Eesti Panga nõukogu keskpanga presidendi ettepanekul.
Members of the Council must have unblemished reputations, a Master's degree or equivalent in economics, and experience that will help the Fiscal Council to fulfil its functions.
Eelarvenõukogu liikmel peab olema laitmatu maine, majandusalal vähemalt magistrikraad või sellega võrdsustatud kraad ning eelarvenõukogu ülesannete täitmiseks vajalikud kogemused.
Members of the Fiscal Council may not have a job or other position that could affect the independence of the Council in its work.
Eelarvenõukogu liige ei või olla ametis või teenistuses ega olla osaline tegevuses, mis võib avaldada negatiivset mõju eelarvenõukogu ülesannete sõltumatule täitmisele.
At the meeting, the Supervisory board endorsed the Eesti Pank annual report for 2013, which will be published on 10 June when Governor Ardo Hansson presents it to the Riigikogu.
Lisaks kinnitas keskpanga nõukogu Eesti Panga 2013. aasta aastaaruande, mis muutub avalikuks 10. juunil, mil keskpanga president Ardo Hansson tutvustab aruannet Riigikogule.
At the meeting of the Supervisory Board, Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area and Deputy Governor Madis Müller presented the Financial Stability Review published in April.
Nõukogu istungil andis Eesti Panga president Ardo Hansson nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast ning asepresident Madis Müller tutvustas aprillis valminud finantsstabiilsuse ülevaadet.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 10 June.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 10. juunil.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Chairman of the Supervisory Board Mart Laar said that the amount of capital that can be transferred is limited because Eesti Pank has relatively little capital compared to that held by the other central banks of the euro area.
Nõukogu esimehe Mart Laari sõnul seab kasumieraldise suurusele piirid Eesti Panga suhteliselt väike kapital teiste euroala keskpankade võrdluses.
“It is important for the central bank to have sufficient reserves so that if there is any problem we can cope without any help from the state.
“Keskpangale on oluline saavutada piisav reservide maht, et probleemide korral saaksime ilma riigi abita hakkama.
Central banks normally have problems when economies in general are in difficulties.
Keskpankadel tekivad probleemid tavaliselt siis, kui majanduses üldiselt on rasked ajad.
Building up reserves reduces the risk of us needing to place any additional burden on taxpayers in time of difficulties.
Reservide kogumisega vähendame riski, et peaksime niigi raskel perioodil tekitama täiendava koormuse maksumaksjatele.
The ratio of Eesti Pank’s capital to the risk assets used for monetary policy was one of the three lowest of any of the central banks of the euro area at the end of last year.
Eesti Panga kapitaliseeritus suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on euroala keskpankade arvestuses eelmise aasta lõpu seisuga kolme kõige madalama seas.
In 2012 the Supervisory Board set a long-term goal of increasing Eesti Pank’s capital ratio the average level of the central banks of the euro area.
Eesti Panga nõukogu võttis 2012. aastal pikaajaliseks sihiks kasvatada Eesti Panga kapitali suhteline tase euroala keskpankade keskmise tasemeni.
This means it is necessary to raise the level of capital by about a billion euros to 1.3 billion.
See tähendab vajadust tõsta kapitali taset umbes miljardi euro võrra 1,3 miljardi euroni.
The Supervisory Board decided that the relative level of the Eesti Pank capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made.
Nõukogu otsus lähtus sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
Last year, Eesti Pank received 42.2 million euros in income from the joint monetary policy and currency issuance activities of the Eurosystem, the national central banks of the euro area and the European Central Bank.
Eesti Pank sai mullu eurosüsteemi (euroala keskpangad ja Euroopa Keskpank) ühistegevusest – rahapoliitika ja sularaha emissioon – tulu 42,2 miljonit eurot, aasta varem oli sama näitaja 51,6 miljonit eurot.
Earnings from investment activities were 3.7 million euros last year, and 8.1 million in the previous year.
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 3,7 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 8,1 miljonit.
Eesti Pank’s operating expenses increased last year to 17.4 million euros from the 16.2 million of the previous year because of the costs of issuing cash.
Eesti Panga põhitegevuskulud kasvasid sularaha valmistamiskulude tõttu mullu 17,4 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 16,2 miljoniga.
The net income for 2013 was reduced by general risk provisions of 6.8 million euros to cover risks, following the first such provisions last year of 11.5 million euros.
Eesti Panga puhastulu kahandas riskide katmiseks tehtud üldine riskieraldis 6,8 miljoni euro väärtuses, mullu oli esmakordselt tehtud riskieraldise maht 11,5 miljonit eurot.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 129 million euros to the state budget.
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 129 miljonit eurot.
Eesti Pank's participation in the Eurosystem at the end of 2013 was 0.26 percent, which is the basis for the distribution of the previous year's income and expenses.
Eesti Panga osalus eurosüsteemis oli 2013. aasta lõpu seisuga 0,26 protsenti, mille alusel jagatakse ka eelmise aasta tulusid ja kulusid.
From 2014, Eesti Pank's participation is 0.28 percent.
Alates 2014. aastast on Eesti Pangas osalus 0,28 protsenti.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 680 billion euros at the end of April, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 220 billion euros.
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli aprilli lõpu seisuga vastavalt 680 miljardit eurot ja 220 miljardit eurot.
If even this is not enough, the credit risks for the central banks are reduced by the national authorities and their desire to recapitalise their insolvent banks.
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
The capital of central banks and its importance In this case, the capital of Eesti Pank and the other central banks that is meant is the wider sense of the part of the reserves and capital that the bank can use to cover losses.
Keskpanga kapital ja selle tähtsus Antud juhul on Eesti Panga ja teise keskpankade puhul peetud silmas kapitali selle laiemas tähenduses ehk seda osa reservidest ja kapitalist, mida pank saab kasutada tekkinud kahjumite katmisel.
The first is the question of the central bank's independence, if the bank needs to ask the government for additional capital.
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
Economic development has been weaker than was forecast by Eesti Pank in December as external markets have done less well than was expected.
Majandusareng on olnud nõrgem kui Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosis oodatud, kuna välisturgude olukord on olnud oodatust ebasoodsam.
An important role was also played in economic growth in the first quarter by short-term and one-off factors like the unusually warm weather, which reduced energy production, and a cut in general government investment.
Lisaks sellele mängisid esimese kvartali majanduskasvu juures olulist rolli lühiajalised ja ühekordsed tegurid, nagu tavapärasest soojem ilm, mis pärssis energiatootmist, ja valitsemissektori investeeringute vähenemine.
Prices have risen more slowly in foreign markets than was expected in the Eesti Pank forecast published in December and demand has been lower, limiting the options for exporters.
Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosiga võrreldes on hinnakasv välisturgudel osutunud aeglasemaks ning nõudlus väiksemaks, mis on piiranud ekspordivõimalusi.
There is still a majority of companies that believe that their competitiveness has increased, but the percentage of such companies has declined.
Seni veel on enam neid ettevõtteid, mis usuvad, et nende konkurentsivõime on kasvanud, kuid selliste ettevõtete osakaal on vähenenud.
The economies in Europe and the USA have generally been growing, but growth in Finland and Russia, important trading partners for Estonia, has not yet started to recover.
Kuigi Euroopa ja Ameerika Ühendriikide majandus on liikunud üldjoontes kasvukursil, pole Eesti oluliste kaubanduspartnerite Soome ja Venemaa majanduskasv veel taastuma hakanud.
However, the impact on the economic results for the first quarter of the heightened geopolitical tensions arising from the conflict in Ukraine was probably limited.
Ukraina konflikti tõttu teravnenud geopoliitiliste pingete mõju jäi esimese kvartali majandustulemustele samas tõenäoliselt üsna piiratuks.
It has had a negative impact on expectations, but there has been no fall in orders.
See on mõjutanud negatiivselt ootusi, kuid tellimused vähenenud ei ole.
Domestic demand growth is being restrained by the reduction in orders from the public sector for construction, which has been offset to an extent by orders from the private sector.
Sisenõudluse poolelt pidurdab majanduskasvu avaliku sektori tellimuste kahanemise tõttu vähenenud ehitusmaht, mida tasakaalustavad siiski osaliselt erasektori tellimused.
An increase in the role of the private sector in construction is also indicated by a change in the structure of the output of manufacturing companies.
Erasektori rolli suurenemisele ehituses viitab ka tööstusettevõtete toodangu struktuuri muutus.
It is likely that a slowing in the rise in construction prices will support growth in orders from the private sector.
Arvatavasti toetab erasektori tellimuste kasvu edaspidi ehituse hinnatõusu aeglustumine.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The first ten years in the European Union have been a time of major contrasts for economic development in Estonia.
Eesti esimesed kümme aastat Euroopa Liidus on majandusarengu mõttes olnud suurte kontrastide aeg.
The Estonian economy has experienced both rapid growth and a sharp fall occasioned by the global crisis.
Eesti majanduses on kogetud nii hoogsat kasvu kui üleilmsest kriisist mõjutatud järsku langust.
The paper presented covers the story of how the Estonian economy has adapted through the prism of monetary policy from the Asian and Russian crises to today, and briefly examines the experience of Estonia as a member of the euro area.
Artiklis käsitletakse Eesti majanduse kohanemise lugu läbi rahapoliitika prisma alates Aasia ja Venemaa kriisist kuni tänaseni ning vaadeldakse põgusalt Eesti kogemusi euroala liikmena.
This was followed by a review by the central bank economist Orsolya Soosaar, who presented a study by herself and Natalja Viilmann of the impact of the free movement of labour in the European Union on Estonia.
Seejärel esitles Orsolya Soosaar tema ja Natalja Viilmanni ülevaadet Euroopa Liidu tööjõu vaba liikumise mõjust Eestile.
The freedom to live and work in any member state of the European Union is one of the fundamental freedoms in the constitutional treaty of the European Union and one of the bases for the integration of the European Union as an economic area.
Vabadus töötada ja elada mistahes Euroopa Liidu liikmesriigis on Euroopa Liidu asutamislepingust tulenev põhivabadus ning üks Euroopa Liidu kui majanduspiirkonna lõimumise alus.
The research paper looks at the effect on the Estonian economy and labour market of the disappearance of obstacles to international movement during the first decade of membership of the EU.
Esitluses analüüsitakse tööjõu rahvusvahelise liikumise tõkete kadumise mõju Eesti majandusele ja tööturule Euroopa Liitu kuulumise esimese kümnendi jooksul.
Finally, the economist Karsten Staehr gave a presentation in English on a research paper by himself and Karin Kondor-Tabun entitled EU Cohesion Policy Funding in Estonia: Background, Trends and Challenges.
Lõpetuseks esitles Karsten Staehr tema ja Karin Kondor-Tabuni ülevaadet „Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika toetused Eestis: taust, trendid ja probleemid“ (inglise keeles).
EU cohesion policy funds are distributed to all regions, but the main attention is given to the least developed regions in order to strengthen the economic, social and territorial cohesion of the European Union.
ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid jaotatakse kõigile piirkondadele, kuid põhitähelepanu pööratakse vähemarenenud piirkondadele, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus.
The study examines the implementation of cohesion policy in Estonia, specifically Estonia's strategic plans, the amount and allocation of funds received, and the lessons learned.
Analüüsis vaadeldakse ühtekuuluvuspoliitika rakendamist Eestis, täpsemalt Eesti strateegilisi plaane, saadud vahendite mahtu ja jaotust ning seniseid kogemusi.
The seminar was hosted by Deputy Governor of Eesti Pank Ülo Kaasik.
Seminari juhtis Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik.
Together we have made Estonia bigger.
Tegime koos Eesti suuremaks“.
Accession to the EU has increased Estonia's influence on the world.
Euroopa Liiduga ühinemine on suurendanud Eesti mõju maailmas.
During the time Estonia has been a member of the European Union, the well-being of the people of Estonia has improved.
Selle aja jooksul, mil Eesti on olnud Euroopa Liidu liige, on eesti inimeste heaolu suurenenud.
The incomes of residents of Estonia have also increased, with real wages up more than 40% in the past decade.
Ka Eesti elanike sissetulekud on suurenenud: viimase kümne aasta jooksul on keskmine reaalpalk kasvanud üle 40 protsendi.
For the first time, the report on Estonia was released simultaneously with a joint report covering all three Baltic states, which emphasised that Estonia, Latvia and Lithuania all need to work to improve their competitiveness in future.
Esimest korda valmis Eesti raportiga samal ajal Balti riike hõlmav kobarraport, milles rõhutati, et Eesti, Läti ja Leedu peavad edaspidi panustama konkurentsivõime suurendamisse.
Estonian competitiveness indicators are generally good, but rising wages and prices could have a negative impact on them in future.
Eesti konkurentsivõime näitajad on üldiselt head, kuid palga- ja hinnakasv võib sellele tulevikus negatiivset mõju avaldada.
The IMF finds that the main challenge for Estonia, Latvia and Lithuania is to maintain their competitiveness and to continue to improve it.
IMFi hinnangul on Eesti, Läti ja Leedu peamine ülesanne konkurentsivõimet hoida ja seda jätkuvalt suurendada.