natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This year’s annual visit by the IMF to assess Estonia’s economic policy focused on potential output growth.
Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) iga-aastane Eesti majanduspoliitikat hindav visiit keskendus tänavu Eesti majanduse kasvuvõimele.
The IMF estimated that the near-term growth potential of the Estonian economy will be just below 3% per year, and this estimate assumes that several reforms will be carried out to support growth.
IMF-i hinnangul on Eesti majanduse kasvuvõime lähiaastatel suurusjärgus kuni 3 protsenti aastas ja see hinnang eeldab mitmete kasvu toetavate reformide elluviimist.
Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller said that the earlier analysis by the central bank has indicated that the economy is capable of long-term growth of 3-4% a year.
Eesti Panga asepresidendi Madis Mülleri sõnul on keskpanga senised analüüsid näidanud, et Eestile on jõukohane pikaajaline majanduskasv 3-4% aastas.
“The rate of growth is much lower than in the previous decade and this must be taken into account by companies, politicians and households when they are making their plans.
„Majanduse kasvutempo on võrreldes eelmise kümnendiga oluliselt madalam ning sellega peaksid arvestama oma tegevuse planeerimisel nii ettevõtted, poliitikud kui ka majapidamised.
That the estimate by the IMF of 3% is lower than earlier estimates shows that we need a discussion in Estonia about the reforms that will support growth”.
IMF-i senisest madalam hinnang kuni 3% aastas näitab, et me vajame Eestis arutelu kasvu toetavate reformide üle.“
Growth in the Estonian economy has been driven most in recent years by private consumption, which has been based on low inflation and rapid wage rises.
Viimastel aastatel on Eesti majanduskasvule kõige enam kaasa aidanud eratarbimine, mille taga on olnud madal inflatsioon ja kiire palgatõus.
“Both employment and average wages have climbed faster than increased output from companies might have indicated.
„Nii hõive kui ka keskmine palk on kerkinud kiiremini, kui ettevõtete tootmismahu kasvu põhjal võinuks oodata.
Corporate profits have been falling for the past 18 months, and that could harm the ability of companies to invest and to build a foundation for economic growth”, noted Mr Müller.
Viimased 1,5 aastat on ettevõtete kasumid vähenenud ja see võib ohustada ettevõtete võimet investeerida ja laduda vundamenti majanduskasvule,“ märkis Müller.
He also made the positive point that despite weak foreign demand and rapid wage rises in Estonia, Estonian companies have managed to retain their competitiveness.
Müller tõstis positiivsena esile, et hoolimata nõrgast välisnõudlusest ja Eesti kiirest palgatõusust on Eesti ettevõtted suutnud püsida konkurentsivõimelised.
“The non-price competitiveness of Estonian companies has improved, showing that Estonia’s advantage as a producer lies in more than cheap labour resources”.
„Eesti ettevõtete hinnaväline konkurentsivõime on paranenud, mis näitab, et Eesti eelis tootjana ei seisne vaid odavas tööjõus.“
Mr Müller also stressed the importance of maintaining a balanced state budget.
Riigieelarve osas toonitas Müller eelarve tasakaalu viimise olulisust.
There is more than enough volatility as it is in Estonia’s small and open economy.”
Heitlikkust on väikeses ja väga avatud majandusega Eestis niigi piisavalt.“
The annual IMF visit finished on Monday after a week and a half, during which the IMF assessed Estonian economic policy.
Esmaspäeval lõppes poolteist nädalat kestnud IMFi iga-aastane visiit, mille käigus IMF hindas Eesti majanduspoliitikat.
The authorities have consented to the publication of this statement.
Ametivõimud on andnud nõusoleku kokkuvõtte avaldamiseks.
The views expressed in this statement are those of the IMF staff and do not necessarily represent the views of the IMF’s Executive Board.
Avaldus väljendab IMFi esindajate seisukohti, mis ei esinda tingimata IMFi direktorite nõukogu vaateid.
Based on the preliminary findings of this mission, staff will prepare a report that, subject to management approval, will be presented to the IMF Executive Board for discussion and decision.
Missiooni esialgsete järelduste põhjal koostavad esindajad raporti, mis juhtkonna heakskiidu saamisel esitatakse aruteluks ja otsustamiseks IMFi direktorite nõukogule.
The Estonian economy is holding up well despite a difficult external environment.
Eesti majandus püsib keerulisele väliskeskkonnale vaatamata kindlal põhjal.
Economic and institutional fundamentals are strong, supported by a broad consensus in favor of market-oriented and disciplined policy making.
Majanduslikud ja institutsionaalsed põhinäitajad on head ning nende aluseks on turule orienteeritud ja distsiplineeritud poliitikat  toetav laiapõhjaline konsensus.
Growth should pick up in the coming years, but making good headway in converging with Western European living standards will be a significant challenge.
Kasv peaks lähiaastatel kiirenema, kuid märgatava edu saavutamine elustandardi ühtlustamisel Lääne-Euroopaga on tõsine väljakutse.
Closing the gap with Western Europe will require a strong focus on raising productivity growth.
Lõhe vähendamine Lääne-Euroopaga nõuab tugevat keskendumist tootlikkuse kasvu suurendamisele.
These should be swiftly implemented and could be further strengthened.
Need tuleks viivitamatult ellu viia ning neid võiks veelgi tugevdada.
Near-term Economic Outlook and Risks
Majanduse lähiaja väljavaated ja riskid
Growth should reach 2 percent this year and strengthen to just under 3 percent in 2016.
Majanduskasv peaks tänavu jõudma 2 protsendini ning 2016. aastal kasvama ligi 3 protsendini.
The main driver for GDP growth is private consumption on the back of buoyant real wage growth, while exports are hurting and investment remains subdued reflecting the weak external environment.
SKP kasvu peamine mootor on reaalpalga kiirele tõusule tuginev eratarbimise kasv, sellal kui ekspordi seis pole kiita ning investeeringud on nõrgast väliskeskkonnast tingituna tagasihoidlikud.
Private consumption should remain strong and exports are set to become less of a drag as the economic difficulties in trading partners abate.
Eratarbimine peaks püsima tugevana ning ekspordi pidurdav roll kaubanduspartnerite majandusprobleemide lahenedes leevenema.
Investment should also benefit from EU funds coming on stream under the Multiannual Financial Framework (MFF) 2014-20.
Investeeringute kasvu peaks omakorda toetama ELi mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) 2014–2020 raames eraldatavad vahendid.
Signs of tightness in the labor market suggest only limited slack in the economy despite moderate growth.
Tasakaalustamatuse märgid tööjõuturul viitavad vaid vähesele tootmisvõimsuse alakasutusele ja seda vaatamata mõõdukale majanduskasvule.
The remaining negative output gap of less than ½ percent of GDP should close by 2017.
Vähem kui ½ protsendini SKP-st kahanenud negatiivne kogutoodangu lõhe peaks nulli jõudma 2017. aastaks.
Inflation is projected at zero this year, reflecting import and energy price developments, along with administrative price cuts in higher education.
Oodatav inflatsioon peaks tingituna käesoleva aasta impordi- ja energiahindade muutustest ning kõrghariduse kulude administratiivsetest kärbetest jääma nulli protsendi juurde.
Strong domestic wage growth, stabilizing global energy prices, and excise tax hikes should lift inflation to around 2 percent next year.
Kiire kohalik palgakasv, globaalsete energiahindade stabiliseerumine ning aktsiisitõusud peaksid järgmise aasta inflatsiooni viima ligikaudu 2 protsendini.
Risks to this outlook are mainly on the downside.
2.Väljavaadet ohustavad peamiselt langusriskid.
Estonia is highly dependent on trade and its banking system is dominated by cross-border banking groups, meaning that its economic fortunes are closely tied to external developments.
Eesti majandus sõltub tugevalt väliskaubandusest ning riigi pangandussüsteemis domineerivad piiriülesed pangagrupid, mistõttu Eesti majanduse käekäik on tugevalt seotud välismaailmas toimuvaga.
The projected growth pickup in trading partners is more likely to fall short than to exceed expectations.
Kaubanduspartnerite majanduskasvu oodatav paranemine jääb pigem ootustele alla kui ületab neid.
Volatility in global financial conditions could affect credit supply through the affiliates of foreign banks operating in Estonia.
Globaalse finantsolukorra püsitus võib mõjutada laenupakkumist Eestis tegutsevate välismaiste pankade filiaalide kaudu.
Medium-term Prospects and Challenges
Keskpika perspektiivi väljavaated ja probleemid
Maintaining strong economic growth is a challenge the world over, but the difficulty is more acute in Estonia, as well as in Central and Eastern Europe (CEE) generally.
Tugeva majanduskasvu säilitamine on probleem üle kogu maailma, kuid see ülesanne on veelgi keerulisem Eestis ning Kesk- ja Ida-Euroopa regioonis tervikuna.
The Estonian economy has made impressive strides, but growth and income convergence are slowing.
Eesti majandus on teinud silmapaistvaid edusamme, kuid majanduskasv ja sissetulekute ühtlustumine on aeglustumas.
Since the mid-1990s real annual GDP growth averaged some 4½ percent—one of the highest rates in CEE.
SKP aastane reaalkasv on 1990ndate keskpaigast saadik olnud keskmiselt 4½ protsenti ‒ üks kiiremaid Kesk- ja Ida-Euroopas.
But a substantial income gap with Western Europe remains and the economy has expanded at a moderate rate of only 2 percent per year since mid-2012.
Ent sissetulekute vahe Lääne-Euroopaga on endiselt märkimisväärne ning majandus on 2012. aasta keskpaigast kasvanud mõõdukas tempos, vaid 2 protsenti aastas.
Cyclical effects and difficult external conditions have played a role, but potential growth has likely also slowed.
Oma osa on siin mänginud tsüklilised tegurid ning keerulised välistingimused, ent tõenäoliselt on aeglustunud ka potentsiaalne kasv.
The mission projects it at some 3 percent over the next five years and somewhat below that for the longer run.
Missiooni hinnangul jääb see järgmise viie aasta jooksul 3 protsendi lähedale ning pikemas vaates mõnevõrra madalamale.
Chief among them are macroeconomic stability, impeccable public finances, a conducive business environment, high public investment, and effective government services.
Neist peamised on makromajanduslik stabiilsus, avaliku sektori laitmatu finantsolukord, kasvu toetav majanduskeskkond, suured avalikud investeeringud ja tõhusad riigiteenused.
In addition, a host of promising initiatives are underway or planned.
Lisaks on rakendamisel või plaanimisel terve rida paljutõotavaid meetmeid.
These include: (i) the work capacity reform aiming to bring people with partial disabilities back into the labor force; (ii) a revamping of enterprise support toward innovation and entrepreneurship, increasingly backed by financial instruments rather than grants; (iii) adoption of a life-long-learning strategy; (iv) an understanding to reduce public employment in line with the declining working-age population; and (v) further state reforms covering the central and local governments.
Nende hulka kuuluvad (i) töövõimereform, mille eesmärk on osaliselt töövõimetute inimeste tagasi tööjõuturule toomine; (ii) ettevõtluse tugisüsteemi ümberkujundamine innovaatilisust  ja ettevõtlikkust väärtustavaks, toetudes rahalise abi asemel järjest enam finantsinstrumentidele; (iii) elukestva õppe strateegia rakendamine; (iv) arusaam, et  tööealise elanikkonna kahanemisega paralleelselt tuleb vähendada avaliku sektori töötajate hulka; ning (v) teised keskvalitsust ja kohalikke omavalitsusi hõlmavad riigihalduse reformid.
A stronger and clearer emphasis should be put on raising productivity as the central goal of economic policy to achieve the technological transformation needed to sustain convergence.
6.Sissetulekute jätkuva ühtlustumise jaoks vajaliku tehnoloogilise teisenemise saavutamiseks tuleb majanduspoliitika keskse eesmärgina tugevamalt ja selgemalt rõhutada tootlikkuse suurendamist.
In support, a strong unit in the Prime Minister’s office could be established with the explicit mandate to foster productivity growth.
Selle toetamiseks võiks peaministri büroos luua tugeva töörühma, mille otsene ülesanne oleks tootlikkuse kasvule kaasaaitamine.
It would oversee the many initiatives at the ministerial level, keep track of government expenditure geared toward raising productivity, identify gaps, and assess programs’ effectiveness toward the goal of raising economy-wide productivity.
Töörühm jälgiks paljude erinevate algatuste elluviimist ministeeriumi tasemel, valitsusepoolseid tootlikkuse tõstmisega seotud kulutusi, tuvastaks puudujääke ning hindaks programmide tõhusust kogu majanduse tootlikkuse suurendamisel.
In the near term, the focus should be on getting existing plans off the ground.
7.Lähivaates tuleks keskenduda olemasolevate plaanide töösse rakendamisele.
Since many programs are tied to EU funding under the 2014-20 MFF, they are still at the pre-implementation or piloting phase.
Kuna paljud programmid on seotud ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel eraldatavate vahenditega, on need endiselt rakendamiseelses või pilootfaasis.
In the medium term, existing programs could be supplemented.
Keskpikas vaates võiks olemasolevaid programme täiendada uutega.
More emphasis could be put on the upgrading of traditional industries as a second leg of innovation policy.
Innovatsioonipoliitika teise etapina võiks panna suuremat rõhku traditsiooniliste tööstusharude kaasajastamisele.
A reduction in the dependence on EU funds is not only imperative from a sustainability point of view, but would also give more flexibility in setting priorities and project design.
ELi vahenditest sõltuvuse vähendamine ei ole vajalik mitte ainult jätkusuutlikkuse vaatepunktist, vaid ka suurema paindlikkuse tagamiseks eesmärkide seadmisel ja projektide kavandamisel.
In the area of labor market policy, a further increase in the statutory retirement age should be considered, flanked by training initiatives to ensure that the effective retirement age rises commensurately.
Tööturupoliitika valdkonnas võib kaaluda seadusjärgse pensioniea täiendavat tõstmist, millega kaasneksid tegeliku pensionile siirdumise ea samaväärse suurenemise tagavad koolitusprogrammid.
Fiscal Policy
Eelarvepoliitika
Estonia’s fiscal position is strong.
Eesti eelarvepositsioon on tugev.
Public debt is by far the smallest in the EU and more than fully covered by fiscal reserves.
Avaliku sektori võlg on ELi väikseim ning eelarvereservist enam kui täielikult kaetud.
Second pillar pension funds have accumulated sizable assets.
Teise samba pensionifondidesse on kogunenud märkimisväärsed varad.
A fiscal surplus of 0.8 percent of GDP was recorded last year.
Eelarve ülejääk oli möödunud aastal 0,8% SKPst.
Commendable improvements in tax administration have been achieved.
Maksukogumist on märgatavalt parandatud.
High government investment has been one of the hallmarks of Estonia’s fiscal policy.
Eesti eelarvepoliitika üks tunnusjooni on olnud suured valitsussektori investeeringud.
This has served the country well and—considering the still low capital stock compared with Western European economies—should be continued.
See poliitika on riiki hästi teeninud ning arvestades väikest kapitalivaru  võrreldes Lääne-Euroopa majandustega tasuks sellega jätkata.
The transition between financial frameworks for EU funds, which finance much of public investment, could lead to under-execution of investment that should be minimized, if needed by pre-financing “safe” projects.
Suures osas ELi vahenditest rahastatavate avalike investeeringute puhul võivad üleminekud ühelt finantsraamistikult teisele põhjustada investeeringute tegemata jätmist, mis tuleks viia miinimumini vajadusel „turvalisi“ projekte eelfinantseerides.
This would usefully provide a moderate fiscal stimulus.
See võib toimida mõõduka eelarvepoliitilise stiimulina.
While the budget will continue to post a surplus, the measures would entail a moderate fiscal stimulus because of added revenues from lumpy receipts, thus providing adequate insurance against downside risks in the growth forecast.
Kuigi eelarve on endiselt ülejäägis, toimiks need meetmed ühekordsete tulude suurenemise mõjul mõõduka eelarvepoliitilise stiimulina, mis pakuks piisavat kindlustust kasvuprognoosi langusriskide suhtes.
Longer-term, Estonia’s strict fiscal rule could be made more flexible to boost productive spending or accelerate labor tax cuts while preserving overall prudent fiscal policy.
12.Pikemas vaates võiks Eesti ranget eelarvetasakaalu reeglit muuta mõnevõrra paindlikumaks, et suurendada tootlikke kulutusi või kiirendada tööjõumaksude kärpeid, säilitades siiski üldise konservatiivse eelarvepoliitika.
The current rule mandates at least structural balance.
Praegune eelarvereegel näeb ette vähemasti eelarve struktuurset tasakaalu.
Uncertainties in budget execution and the calculation of structural balances prompt policy makers to aim for surpluses in practice.
Eelarve täitmise ning struktuurse tasakaalu arvestamisega seotud ebakindlus sunnib poliitikakujundajaid seadma praktikas eesmärgiks ülejäägi.
The rule is also asymmetric: deficits need to be made up by running surpluses in subsequent years, while surpluses cannot be spent later on.
Reegel on ühtlasi asümmeetriline: puudujäägid tuleb järgnevatel aastatel ülejäägiga tasa teha, kuna ülejääke ei või tulevikus ära kulutada.
Moreover, it is debatable whether budget balance is even required when net public debt is already negative.
Ühtlasi võib vaielda, kas eelarvetasakaal on üldse vajalik, kui avaliku sektori netovõlg on niikuinii juba negatiivne.
External Developments and Competitiveness
Väliskeskkonna areng ja konkurentsivõime
The current account has been broadly in balance for the past five years.
Jooksevkonto on viimase viie aasta jooksul olnud üldiselt tasakaalus.
Gross external debt is rather high but net debt is negative and the negative net international investment position is fully covered by FDI.
Koguvälisvõlg on võrdlemisi kõrge, kuid netovõlg on negatiivne ning välismaised otseinvesteeringud katavad täies ulatuses negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni.
Despite weak exports, the current account is expected to be in a surplus position of about 2 percent of GDP this year on account of weaker investment.
Nõrgale ekspordile vaatamata on jooksevkonto oodatav ülejääk käesoleval aastal madalate investeeringute tulemusel 2 protsenti SKPst.
Wage growth has significantly outstripped productivity growth in the last few years and company profits are declining.
Palgakasv on viimasel paaril aastal oluliselt ületanud tootlikkuse kasvu ning ettevõtete kasumid kahanevad.
Export market shares, which have been rising for decades, are starting to flatten out.
Aastakümneid suurenenud ekspordi turuosade kasv on hakanud aeglustuma.
This underscores the need to achieve more productivity growth but also guard against excessive wage growth until it takes hold.
See rõhutab vajadust kiirendada tootlikkuse kasvu, piirates samas palkade kasvu, kuni tootlikkus suureneb.
In this context, the planned deceleration in central government wage growth is prudent.
Selles kontekstis on keskvalitsuse palgakasvu plaanitud aeglustamine arukas.
Indicators of financial soundness are exceptionally strong in Estonia, especially in the large foreign-owned institutions.
Finantsstabiilsuse näitajad on Eestis äärmiselt tugevad, seda eriti suurte välismaistele omanikele kuuluvate institutsioonide puhul.
The return to moderate credit growth since mid-2014 after many years of deleveraging is a positive development.
Mõõduka laenukasvu taastumine 2014. aasta keskpaigas pärast mitmeaastast finantsvõimenduse kahanemist on positiivne märk.
The Bank of Estonia has put in place a strong macroprudential toolkit that also covers mortgage lending by foreign bank branches.
Eesti Pank on loonud tugeva makrofinantsjärelevalve raamistiku, mis katab ka välispankade harukontorite hüpoteeklaene.
Oversight of non-bank financial institutions is also being strengthened.
Tugevdamisel on ka mittepanganduslike finantseerimisasutuste järelevalve.
Estonia's financial sector is closely integrated with the Nordic-Baltic region.
Eesti finantssektor on tihedalt integreeritud Põhjamaade-Balti regiooniga.
The cross-border banks that make up most of the financial sector are exposed to a range of risks, especially in property markets, although they also have strong lines of defense.
Finantssektoris domineerivad piiriülesed pangad on avatud suurele hulgale riskidele, eriti kinnisvaraturgudel, olgugi et ühtlasi on neil tugevad kaitseliinid.
It will therefore be important to remain vigilant and continue close cooperation with home-country authorities.
Seetõttu on oluline säilitada valvsus ning jätkata tihedat koostööd  pankade päritolumaade ametivõimudega.
The growth was driven by an increase in borrowing from abroad.
Kasvu toetas välismaalt kaasatud võlavahendite suurenemine.
The share of loans taken from abroad and debt issued there increased slightly, and made up 37% of the total corporate debt liabilities by the end of the quarter.
Välismaalt võetud laenude ja seal emiteeritud võlakirjade osatähtsus ettevõtete võlakohustustes suurenes pisut, ulatudes kvartali lõpuks 37%ni.
Corporate equity shrank even further in the second quarter.
Ettevõtete omavahendid vähenesid teises kvartalis veelgi.
Weaker foreign demand and rising labour costs meant that corporate profits continued to fall, which resulted in equity being 3% smaller than last year.
Nõrgenenud välisnõudluse ja kasvavate tööjõukulude tõttu jätkus ettevõtete kasumi kahanemine, mis kajastus mullusest ligi 3% väiksemas omakapitali mahus.
The rise in debt liabilities at the same time led corporate leverage to increase.
Kuivõrd laenukohustused samal ajal suurenesid, tähendas see ettevõtete finantsvõimenduse suurenemist.
However, the capital buffers of Estonian companies remain relatively large thanks to the reinvested profits of earlier years and leverage is less than the average in the European Union.
Samas on Eesti ettevõtete kapitalipuhver tänu varasematel aastatel reinvesteeritud kasumile endiselt suhteliselt suur ning finantsvõimendus Euroopa Liidu  keskmisest väiksem.
Household financial savings have increased faster than debt liabilities in recent years.
Majapidamiste finantssäästud on viimastel aastatel kasvanud kiiremini kui võlakohustused.
Cash and deposits held by households increased almost twice as fast as debt liabilities, increasing by around 9% over the year.
Majapidamiste omanduses olev sularaha ja hoiused kasvasid võlakohustustest peaaegu poole kiiremini‒ aastaga ligi 9%.
Debt liabilities are some 24% larger than deposits, but the gap has come down steadily since 2009.
Võlakohustuste maht on hoiuste omast ligi 24% suurem, kuid see vahe on alates 2009. aastast pidevalt vähenenud.
Estonian residents invested more resources abroad in the second quarter than they took from there.
Eesti residendid paigutasid välismaale II kvartalis rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
In most of the recent quarters, the Estonian economy has been a net lender, as domestic saving has been higher than investment.
Eesti majandus on viimastel aastatel enamikes kvartalites olnud netolaenuandja, kuna kodumaine säästmine on investeeringutest suurem.
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The front bears the large coat of arms of the Republic of Estonia, the words “Eesti Vabariik”, and the year 2016, which are also compulsory design elements.
Teisel küljel/esiküljel on kohustluslike elementidena kujutatud Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016.
Eesti Pank will issue the collector coin dedicated to the Estonian athletes and delegation attending the summer Olympic games in Rio de Janeiro in summer 2016.
Eesti Pank emiteerib Rio de Janeiro suveolümpiamängudel osalevate Eesti delegatsiooni ja sportlaste auks meenemündi 2016. aasta suvel.