natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From January 2015 Eesti Pank is accompanying the publication of the flash estimate with a short comment.
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangule ka lühikommentaari.
Stresses have not increased in the labour market, but falling company profits are a warning sign
Pinged tööturul pole suurenenud, kuid ettevõtete kasumi vähenemine on ohumärk
It will be 3–4% in the next two years, which is the same as the long-term growth capacity of Estonia.
Järgmisel kahel aastal jääb kasv 3–4% juurde, mis on ühtlasi Eesti pikaajaline kasvuvõimekus.
Faster growth is restricted by the decline in population, and by the current structure of production, equipment and production technology, which are more complex and costly to add to than was the case before.
Hoogsam kasv on piiratud nii elanike arvu vähenemise kui ka praeguseks välja kujunenud tootmisstruktuuri, -sisseseade ja -tehnoloogia tõttu, mida on varasemaga võrreldes keerulisem ja kulukam täiendada.
Without structural reforms to support growth, it could only exceed 4% temporarily, and probably at the cost of the economy overheating.
Kasvu toetavate struktuurireformideta saaks majanduskasv kiireneda üle 4% üksnes ajutiselt ja tõenäoliselt majanduse ülekuumenemise hinnaga.
As several key markets for exports from Estonia are facing difficulties, the growth in the Estonian economy last year can be seen as satisfactory.
Kuna mitme olulise ekspordituru olukord on keeruline, võib Eesti majanduse eelmise aasta kasvu pidada rahuldavaks.
The outlook for economic growth in the years ahead has not changed much since the December forecast as the exporting sector has so far proved able to cope successfully with the difficulties it has faced.
Järgmiste aastate majanduskasvu väljavaade pole detsembriprognoosiga võrreldes eriti muutunud, sest eksportiv sektor on suutnud seni raskustega edukalt toime tulla.
Although exports to Russia have more than halved and the negative impact from Russia is also felt in the Estonian economy through other trading partners, export volumes have still increased.
Kuigi kaubavedu Venemaale on vähenenud umbes kaks korda ja Venemaa negatiivne mõju jõuab Eesti majandusse ka teiste kaubanduspartnerite kaudu, on ekspordi maht siiski suurenenud.
Growth in the euro area has been rejuvenated by the weak euro, improved competitiveness, lower unemployment, expansive monetary policy, lower credit barriers, and a reduced need to consolidate public sector budgets.
Euroala kasvu turgutab nõrgem euro vahetuskurss, paranenud konkurentsivõime, tööpuuduse vähenemine, ekspansiivne rahapoliitika, väiksemad krediidipiirangud ja pisem vajadus avaliku sektori eelarvet konsolideerida.
Economic growth in Estonia has been aided above all in recent years by strong domestic consumption.
Eesti majanduskasvule on viimastel aastatel aidanud kõige enam kaasa hoogne sisetarbimine.
Consumption has primarily increased because household incomes have risen, as both employment and average wages have climbed faster than increased output from companies might have indicated.
Tarbimine on suurenenud eelkõige tänu majapidamiste sissetulekute kasvule: nii hõive kui ka keskmine palk on kerkinud kiiremini, kui ettevõtete tootmismahu kasvu põhjal võinuks oodata.
Rising employment and an unchanged vacancy rate indicate that the pressure for wage rises has not increased.
Hõive kasv ja muutumatu täitmata töökohtade määr viitavad sellele, et palgatõusu surve pole suurenenud.
The unemployment rate has fallen to the level it was at during the boom and the number of long-term unemployed has also fallen.
Töötuse määr on langenud buumiaja taseme juurde ning positiivse suundumusena on vähenenud ka pikaajaliste töötute hulk.
The number employed will fall next year, but from 2017 it will shrink more slowly than the working age population because of the work capacity reform that will come into force in 2016.
Hõivatute arv rahvastiku kahanemise tõttu järgmistel aastatel väheneb, kuid 2016. aastal jõustuva töövõimereformi tulemusena on alates 2017. aastast hõive kahanemine väiksem kui tööealiste inimeste oma.
Many of those who will be entering the labour market because of the reform do not have appropriate skills or knowledge, so the unemployment rate will rise as a consequence of the reform.
Paljudel uutel reformi käigus tööturule sisenejatel ei ole siiski sobivaid oskusi ega teadmisi, mistõttu töötuse määr reformi tagajärjel tõuseb.
The fall in corporate profits points to the risk that investment and a building up of the economy’s capacity for growth could become more complicated.
Ettevõtlussektori kasumi vähenemine viitab ohule, et investeerimine ja majanduse kasvuvõimekuse ülesehitamine võivad muutuda keerulisemaks.
This could happen if the fall in profits that happened last year were to continue for a longer time.
See võib juhtuda, kui eelmisel aastal aset leidnud kasumi kahanemine jääb kestma pikema aja jooksul.
Corporate profits can mainly be increased by a rise in productivity, which would require investments in efficiency and product development.
Ettevõtlussektori kasum saab suureneda aga peamiselt tootlikkuse tõusu kaudu, mille jaoks on tarvis investeerida tootmise tõhustamisse ja tootearendusse.
Investment in more efficient production is also vital because of the decline in the population of working age.
Investeerimine tootmise tõhustamisse on vältimatu ka tööealiste arvu vähenemise tõttu.
Credit conditions continue to favour financing for investment and further growth in it.
Laenutingimused investeeringute rahastamiseks ja edasiseks kasvuks on jätkuvalt soodsad.
The fall in consumer prices that started last year has benefited Estonia.
Eelmisel aastal alanud tarbijahindade langus on olnud Eesti jaoks soodne.
The fall in the price of energy sources has had a positive effect, as Estonia imports more fuel than it exports.
Energiakandjate hinna langusel on olnud positiivne mõju, kuna Eesti impordib kütuseid rohkem, kui ekspordib.
Cheaper energy has benefited the Estonian economy more than others because it uses relatively more energy than other countries.
Teiste riikidega võrreldes on odavam energia Eesti majandust ergutanud pisut enam, sest siin tarbitakse energiat suhteliselt rohkem.
Inflation will pick up in the second half of this year, as prices will start to rise for food and energy.
Hinnatõus kiireneb selle aasta teisel poolel, kuna toiduained ja energia hakkavad kallinema.
Prices will be lifted further in the next two years by the planned rise in consumption taxes.
Järgmisel kahel aastal hakkavad hinnataset kergitama plaanitavad tarbimismaksude tõusud.
On top of the rise in the prices of domestic production, which is being driven by wage rises, the depreciation of the euro has led prices of imported products to start rising faster.
Lisaks sisemaise toodangu hinna tõusule, mida veab palgakulude kasv, on euro odavnemise tõttu hakanud juba kiirenema ka importtoodete hinna tõus.
The Estonian government’s fiscal policy needs to be sustainable to provide stability for a small and open economy that is exposed to risks from the external environment.
Eesti valitsuse eelarvepoliitika jätkusuutlikkus on vajalik, et pakkuda stabiilsust väliskeskkonna riskidele avatud väikeriigile.
The government can only act countercyclically and mitigate the negative effects of risks if there is sufficient fiscal space.
Valitsus saab tegutseda vastutsükliliselt ja tasandada riskide realiseerumise korral nende negatiivseid mõjusid vaid siis, kui eelarves on muudatusteks piisavalt ruumi.
The new government that took office in the spring confirmed in its budget strategy that is determined to keep the budget in balance over the medium term.
Kevadel ametisse asunud uus valitsus kinnitas eelarvestrateegias pühendumust hoida eelarve keskpikas vaates tasakaalus.
The Eesti Pank forecast finds that it is possible for balance to be achieved in broad terms.
Eesti Panga prognoosi kohaselt on üldjoontes võimalik tasakaal ka saavutada.
The budget will remain slightly in structural deficit throughout the forecast horizon because planned social benefits and investment will lift spending above the long-term balanced level of revenues.
Eelarve püsib siiski prognoosiperioodi lõpuni väikses struktuurses puudujäägis, sest plaanitavate sotsiaaltoetuste ja investeeringute tõttu ületavad kulud tulude pikaajalist tasakaalutaset.
The new coalition has continued with the strategic goal of shifting the tax burden from labour to consumption.
Uus koalitsioon on jätkanud strateegilise eesmärgi kohaselt maksukoormuse nihutamist tööjõult tarbimisele.
It is important to make sure that sharp or unexpected tax changes do not increase uncertainty among consumers or companies.
Selle juures on oluline jälgida, et järskude ja ootamatute maksumuudatustega ei suurendataks tarbijate ega ettevõtete ebakindlust.
Economic growth will accelerate slightly in the coming years, and the risks surrounding it are more likely to reduce growth.
Majanduskasv kiireneb järgmistel aastatel tagasihoidlikult ning seda ümbritsevad riskid võivad kasvu pigem veelgi vähendada.
The main risks to the outlook for growth come again from the external environment, such as trade restrictions and continuing geopolitical tensions between Russia and the European Union, or the recovery of the global economy and the increasing role played by emerging economies in the rate of it.
Olulisemad kasvu väljavaadet ohustavad riskid tulenevad endiselt väliskeskkonnast: kaubanduspiirangute ja geopoliitiliste suhete edasine kulg Venemaa ja Euroopa Liidu vahel, aga ka maailmamajanduse taastumine ja arenevate riikide majanduse üha suurem roll selle määrajana.
The large volume of investment in the economy is exposed to the risk that the ability of the banks to get funding could suffer if asset prices in the Nordic countries were to start to fall.
Majanduse suure investeeringumahukuse juures kätkeb endas ohtu ka pankade rahastamisvõime võimalik halvenemine juhul, kui Põhjamaade varahinnad peaks hakkama langema.
Difference from Dec. forecast
Erinevus detsembriprognoosist
19,53
19,53
20,46
20,46
21,74
21,74
23,21
23,21
0,02
0,02
0,10
0,10
Private consumption expenditures***
Eratarbimine püsivhindades***
Government consumption expenditures
Valitsemissektori tarbimine püsivhindades
Fixed capital formation
Kapitali kogumahutus põhivarasse püsivhindades
Exports
Eksport püsivhindades
Imports
Import püsivhindades
-4,4
-4,4
Unemployment rate (% of the labour force)
Tööpuuduse määr (% tööjõust)
Private sector debt, outstanding amount
Erasektori laenujääk perioodi lõpus
Private sector debt, outstanding amount (% of GDP)
Erasektori laenujääk perioodi lõpus (% SKPst)
78,2
78,2
77,2
77,2
76,4
76,4
75,9
75,9
91,7
91,7
86,6
86,6
81,4
81,4
-3,0
-3,0
The first-quarter current account deficit has averaged 8-9% of GDP over the past 15 years.
Viimasel 15 aastal on jooksevkonto puudujääk esimeses kvartalis ulatunud keskmiselt 8–9%ni SKPst.
There is a great difference from the period before the crisis, which could be because the current account position has improved due to the economic cycle, or because of long-term changes.
Kriisieelse ajaga võrreldes on tekkinud suur erinevus, mille taga võib olla jooksevkonto positsiooni paranemine tänu majandustsükli mõjule või ka pikaajaline muutus.
The cyclical effect has probably been significant, and in the near future the current account will move to a larger or smaller deficit.
Ilmselt on majandustsükli mõju jooksevkontole olnud määrav ja lähiajal pöördub jooksevkonto taas suuremasse või väiksemasse puudujääki.
The ratio of investment to GDP is around ten percentage points smaller than during the boom, and the profitability of foreign-owned companies also remains below its historical level.
Näiteks on investeeringute ja SKP suhe ligi 10 protsendipunkti väiksem kui buumi ajal ning ajaloolisest tasemest väiksemaks on jäänud ka välisomanduses olevate ettevõtete kasumlikkus.
This has caused a smaller outflow of investment revenues and so a smaller deterioration of the current account position.
See põhjustab investeerimistulude väljavoolu ja seega ka jooksevkonto positsiooni halvenemise.
Increased investment activity clearly leads to a current account deficit, but it increases the chances that the average income level in Estonia will approach the average of the older euro-area members and does not mean that the economy has deviated from a balanced path.
Investeerimisaktiivsuse suurenemine viib küll jooksevkonto puudujääki, kuid suurendab tõenäosust, et Eesti keskmine tulutase jõuab lähemale euroala vanade liikmesriikide keskmisele ja majandus ei hälbi tasakaalulise arengu rajalt.
1) a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments;
maksebilansistatistika kommentaari, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele;
2) press releases covering statistics on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt or foreign funding.
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla ehk välisfinantseerimise statistikat käsitleva eraldi statistilise pressiteate
Eesti Pank will release the next statistics for the balance of payments and the external debt with a statistical and economic policy comment on 8 September.
Järgmise maksebilansi ja välisvõla statistika koos statistika- ja majanduspoliitilise kommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril.
Exports were 1% higher than in the first quarter of last year1, but imports were 4% smaller.
Eksport kasvas eelmise aasta esimese kvartaliga võrreldes 1%1, import aga vähenes 4%.
The surplus in services has been more than one and a half times the deficit in goods in the past four quarters.
Viimases neljas kvartalis on teenuste ekspordi-impordi ülejääk ületanud kaubavahetuse puudujääki enam kui poolteist korda.
The goods deficit decreased by around one third over the year to 187 million euros.
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk vähenes aastaga ligi kolmandiku ja oli 187 miljonit eurot.
Imports crossing the border into Estonia were 228 million euros more than exports crossing the other way, but the goods bought by Estonian businesses abroad and sold on in third countries were 41 million euros more in value than the goods bought.
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade impordi maht oli ekspordist 228 miljoni euro võrra suurem; seevastu Eesti kaupmeeste välismaalt ostetud ja kolmandatesse riikidesse edasimüüdud kaupade müük ületas nende ostu 41 miljoni euroga.
The turnover of this intermediation trade of goods under merchanting made up 15% of the turnover on the goods account.
Viimaste, nn vahenduskaupade käive moodustas kaupade konto ekspordi-impordi käibest 15%.
The services surplus increased to 319 million euros.
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk suurenes ja ulatus 319 miljoni euroni.
Sales of services abroad increased by 3% and purchases of services from abroad fell by 7%.
Teenuste müük välismaale kasvas 3%, nende ost välismaalt aga vähenes 7%.
The growth was principally driven by construction, manufacturing services and other business services.
Ülejäägi kasvu panustasid enim ehitus-, töötlemis- ja muud äriteenused.
In the first quarter, 144 million euros left the country in net flows of investment and other income2.
Investeeringu- ja muude tulude netovoona2 liikus esimeses kvartalis riigist välja 144 miljonit eurot.
The negative income flow was caused by the large dividends paid out from direct investments to foreign owners, and Estonia’s contribution to the budget of the European Union.
Negatiivse tuluvoo põhjustasid otseinvesteeringutelt välisosanikele väljamakstavad suuremahulised dividendid ning Eesti osamaksed Euroopa Liidu eelarvesse.
The surplus in the capital account increased mainly because of revenues from the sale of emissions quotas and stood at 108 million euros.
Kapitalikonto ülejääk kasvas peamiselt saastekvootide müügist laekunud tulude arvel ning oli 108 miljonit eurot.
It was also aided by investment support from the European Union structural funds.
Ülejääki toetasid ka ELi struktuurifondidelt laekunud investeerimistoetused.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 95 million euros.
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (–) oli 95 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was a net lender to other countries in the first quarter.
See tähendab, et esimeses kvartalis oli Eesti majandus teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected in the net outflow of capital from the financial account of the balance of payments, as non-financial companies put their money in foreign deposits and pension funds invested in foreign shares and fund units.
See kajastus maksebilansi finantskontol kapitali netoväljavooluna: mittefinantsettevõtted kandsid raha välishoiustele ja pensionifondid tegid investeeringuid välismaistesse aktsiatesse ja fondiosakutesse.
2 Net flow = inflow minus outflow.
2 Netovoog = sissevool miinus väljavool.
If the inflow exceeds the outflow, there is a net inflow, if the outflow exceeds the inflow there is a net outflow.
Kui sissevool ületab väljavoolu, on tegemist netosissevooluga, kui väljavool ületab sissevoolu, siis on tegemist netoväljavooluga.
Eesti Pank compiles external sector statistics that include data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves, on which Eesti Pank publishes two statistical press releases:
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõlga, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvahelisi reserve, mille kohta avaldab Eesti Pank kaks statistika pressiteadet:
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments;
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele;
a statistical comment on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt in a separate review of foreign financing.
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika kommentaar ehk välisfinantseerimist käsitlev ülevaade
Alongside these two statistical reviews, Eesti Pank publishes an economic policy comment that analyses the causes of the changes shown in the external sector statistics.
Lisaks kahele statistilisele ülevaatele avaldab Eesti Pank majanduspoliitilise kommentaari, kus analüüsib välissektori statistikas esitatud muutuste põhjuseid.
Eesti Pank will release the next statistics for the balance of payments and the external debt with a statistical and economic policy comment on 8 September.
Järgmise maksebilansi ja välisvõla statistika koos statistika- ja majanduspoliitilise kommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril.
Reet Kirt  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Reet Kirt  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0906  E-post: reet.kirt [at] eestipank.ee
The international net investment position, which is foreign assets minus foreign liabilities1, was negative by 8 billion euros by the end of the first quarter of 2015, or 41% of GDP of the last four quarters.
Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon (välisnõuded ehk välisvarad miinus väliskohustused1) oli 2015. aasta esimese kvartali lõpuks miinus 8 miljardit eurot (41% nelja viimase kvartali SKPst).
Assets abroad were equal to 77% of liabilities, and the movement in the direction of balance continues (see International investment position).
Nõuded välismaailma vastu moodustasid 77% kohustustest; liikumine tasakaalu suunas jätkub (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Debt assets exceeded debt liabilities (gross external debt)2 by 2 billion euros; debt assets of the central bank exceeded the debt liabilities from investments in bonds by 1.9 billion euros, and the intra-group assets of companies by 1.5 billion euros (see External debt).
Võlanõuded ületasid võlakohustusi (ehk koguvälisvõlga)2 2 miljardi euro võrra; seejuures ületasid võlakohustusi keskpanga võlanõuded (investeeringud võlakirjadesse) 1,9 ning ettevõtete grupisisesed nõuded 1,5 miljardi euroga (vt Välisvõlg).
The first quarter of 2015 is the tenth in a row where Estonian debt assets to the rest of the world are larger than gross external debt.
2015. aasta esimene kvartal on kümnes kvartal järjest, kui Eesti võlanõuded muu maailma vastu olid koguvälisvõlast suuremad.
This means that the rest of the world owed more to Estonia than Estonia owed abroad.
See tähendab, et välismaailm on Eestile rohkem võlgu kui Eesti välismaailmale.
The Estonian external assets position was 2% larger than in the fourth quarter of 2014, and 10% larger than a year earlier, at 28 billion euros.
Eesti välisnõuete positsioon suurenes 2014. aasta neljanda kvartali lõpuga võrreldes 2% (aastaga 10%) ja oli 28 miljardit eurot.
Three quarters of this, or 21 billion euros, was in debt assets, equal to 108% of the GDP of four quarters.
Sellest kolmveerand ehk 21 miljardit eurot moodustasid võlanõuded (108% nelja kvartali SKPst).
Net flows of 0.1 billion euros from the purchase of assets increased the value of foreign assets, as did changes in prices and exchange rates, which added 0.6 billion euros.
Lisaks 0,1 miljardi euro suurusele varasoetusega seotud netovoole kasvatasid välisvarade mahtu 0,6 miljardi euro võrra ka hinna- ja kursimuutused.
The external liabilities position was 1% larger than at the end of the previous quarter, and 5% larger than a year earlier at 36 billion euros, of which 19 billion euros or around half was debt liabilities worth 97% of the GDP of four quarters.
Väliskohustuste positsioon suurenes eelmise kvartali lõpuga võrreldes 1% (aastaga 5%) ja jõudis 36 miljardi euroni, millest 19 miljardit ehk ligi poole moodustasid võlakohustused (97% nelja kvartali SKPst).
Foreign transactions reduced the liabilities position by 0.1 billion euros, but changes in prices and exchange rates increased it by 0.3 billion euros.
Välistehingud vähendasid küll kohustuste seisu 0,1 miljardi euro võrra, kuid hinna- ja kursimuutused suurendasid seda 0,3 miljardit eurot.
The external debt includes the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship.
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja -kohustused.
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments;
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele
a statistical comment on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt in a separate review of foreign financing.
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika kommentaar ehk välisfinantseerimist käsitlev ülevaade.
Eesti Pank will release the next statistics for the balance of payments and the external debt with a statistical and economic policy comment on 8 September.
Järgmise maksebilansi ja välisvõla statistika koos statistika ja majanduspoliitilise kommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril.
For further information:  Andres Lauba  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: andres.lauba [at] eestipank.ee
Lisateave:  Andres Lauba  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0906  E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
Inflation also picked up in the euro area in May, climbing to 0.3%, which is still noticeably below the medium-term inflation target of the European Central Bank of below, but close to, 2%.
Euroala inflatsioon kiirenes mais samuti, 0,3%ni, kuid on endiselt siiski tunduvalt aeglasem kui Euroopa Keskpanga pikaajaline inflatsioonieesmärk, milleks on pisut alla 2%.
Prices rose in the consumer basket mainly because the oil price rose on global markets.
Tarbijakorvi hinnatõusu taga oli valdavalt nafta kallinemine maailmaturul.