natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The incomes and savings of households are still growing faster than their loan liabilities.
Majapidamiste sissetulekud ja säästud kasvavad endiselt laenukohustustest kiiremini.
Higher incomes helped the cash and deposits of households to increase by 9% over the year, to 6.3 billion euros.
Suurenenud sissetulekute toel kasvasid majapidamiste omanduses olevad sularaha ja hoiused aastaga ligikaudu 9% ehk 6,3 miljardi euroni.
At the same time, loan liabilities grew by 3.5% and reached 7.8 billion euros.
Laenukohustused suurenesid samal ajal 3,5% ehk 7,8 miljardi euroni.
The growth rate of both long-term housing loans and short-term loan liabilities has accelerated somewhat.
Mõnevõrra on kiirenenud nii pikaajaliste eluasemelaenude kui ka lühiajaliste laenukohustuste kasv.
The indebtedness of households as a ratio of disposable income decreased and as a ratio to GDP remained at 40%.
Majapidamiste võlakoormus kasutatava tulu suhtes vähenes ja püsis SKP suhtes 40% juures.
Like in the past five years, Estonian residents still invested or returned more funds abroad than they took in from there.
Nagu viimasel viiel aastalgi, paigutasid või tagastasid Eesti residendid välismaale endiselt rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
This was because Estonian residents still saved more in the first quarter than they invested.
See tuleneb asjaolust, et Eesti residendid säästsid esimeses kvartalis ikka veel rohkem kui investeerisid.
Year-on-year, the loan and lease portfolio has grown by 2.9%.
Aastaga on laenu- ja liisinguportfell suurenenud 2,9%.
Annual growth in the volume of loans and leases to companies decelerated to 2% in June.
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute aastakasv aeglustus juunis 2%ni.
The areas that saw the fastest growth in corporate borrowing over the past year were trade and real estate development.
Kõige kiiremini on ettevõtete laenamine viimase aasta jooksul kasvanud kaubanduse ja kinnisvaraarenduse valdkonnas.
The growth of the household loan and lease portfolio accelerated somewhat.
Majapidamistele antud laenude ja liisingute portfelli kasv veidi kiirenes.
Over the year, the volume of housing loans has increased by 3.8% and the volume of other loans by 4.3%.
Aastaga on eluasemelaenude maht suurenenud 3,8% ja muude laenude maht 4,3%.
Housing loans worth 81 million euros were issued in June, i.e. about the same amount as in the previous months.
Juunis väljastati eluasemelaene 81 miljoni euro väärtuses ehk umbes sama palju kui eelnevatel kuudel.
Car leases issued to individuals have increased quickly, while car leases to companies have decreased by the same amount.
Kiiresti on kasvanud eraisikutele antud autoliising, kuid ettevõtetele on autoliisingut väljastatud samavõrra vähem.
In June, 3% more car leases in total were issued than the same time a year before.
Kokku väljastati juunis autoliisingut 3% rohkem kui eelmisel aastal samal ajal.
The interest level of loans and leases continues to be low thanks to low base interest rates.
Laenude ja liisingute intresside tase on tänu väikestele baasintressidele jätkuvalt madal.
The interest rate on both housing loans issued to households and long-term loans issued to companies was 2.2% in June.
Nii majapidamistele antud eluasemelaenude intressimäär kui ka ettevõtetele antud pikaajaliste laenude intressimäär oli juunis 2,2%.
The quality of loans issued by banks declined a little, similarly to the previous months.
Pankade poolt välja antud laenude kvaliteet halvenes veidi, nagu ka eelmistel kuudel.
The share of loans overdue for more than 60 days grew to 1.7% of the loan portfolio.
Üle 60 päeva viivises olevate laenude osakaal moodustas 1,6% laenuportfellist.
The share of loans overdue has increased the most among companies related to agriculture and real estate development.
Viivises olevate laenude osakaal on enim kasvanud põllumajanduse ja kinnisvaraarendusega seotud ettevõtete hulgas.
Companies and households are still actively depositing their funds.
Ettevõtted ja majapidamised jätkavad aktiivselt hoiustamist.
Over the past year, the amount of corporate and household deposits in banks' balance sheets has increased by 10.7%.
Neile kuuluvate hoiuste maht pankade bilanssides on aastaga suurenenud 10,7%.
Corporate deposits have seen a particularly fast rise, as their annual growth increased by 14.2%.
Eriti kiiresti on kasvanud ettevõtete hoiused: nende aastakasv kiirenes 14,2%.
Like in the previous months, household deposits have gone up by almost 8% per year.
Majapidamiste hoiused on sarnaselt eelnevate kuudega kasvanud ligi 8% aastas.
Banks earned 261 million euros in profit in the second quarter.
Pangad teenisid teises kvartalis 261 miljonit eurot kasumit.
The greatest factors impacting the change in profits were the dividend income from subsidiaries (229 million euros) and the income tax withheld from the large dividend payment made from the profit of the previous years (45 million euros).
Kasumi muutust mõjutas enim tütarettevõtetest võetud dividendide tulu (229 miljonit eurot) ja eelnevate aastate kasumi arvel välja makstud suurelt dividendimakselt kinni peetud tulumaks (45 miljonit eurot).
Without one-off transactions, the banks earned 77 million euros in profit in the second quarter, which is 6% less than in the second quarter of last year.
Kui ühekordseid tehinguid mitte arvestada, teenisid pangad teises kvartalis 77 miljonit eurot kasumit ehk 6% vähem kui eelmise aasta II kvartalis.
Profits were supported by an increase in commission income, but decreased because of smaller net interest income and larger administrative expenses.
Kasumi suurenemist toetas kasvanud teenustasutulu, ent seda vähendasid väiksem netointressitulu ja suurenenud halduskulud.
New uncirculated coins can be purchased from the Eesti Pank museum shop and the online shop.
Ringlemata uusi münte on võimalik soetada ka Eesti Panga muuseumipoest ja e-poest.
In the last quarter of the year, Eesti Pank and the other euro-area member states will also jointly issue a new commemorative two-euro coin dedicated to 30 years of the EU flag.
Lisaks emiteerib Eesti Pank käesoleva aasta viimases kvartalis koostöös euroala riikidega uue ühise 2-eurose mälestusmündi, mis on pühendatud Euroopa Liidu lipu 30. aastapäevale.
It is planned to issue 350,000 commemorative coins in Estonia.
Mälestusmündi kavandatav emissioonimaht Eestis on 350 000 tükki.
The stocks of coins in circulation in the euro area are published on the website of the European Central Bank.
Euroalal ringluses olevate müntide kogused on avaldatud Euroopa Keskpanga veebilehel.
Read more about the security features of euro coins and euro banknotes on the website of the European Central Bank.
Euromüntide turvaelementide kohta leiab infot Euroopa Keskpanga veebilehelt, samuti europangatähtede turvaelementide kohta.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Division  Phone: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The direct impact of the situation in Greece on the Estonian economy is very small
Kreeka olukorra otsene mõju Eesti majandusele on väga väike
The Greek economy accounts for less than 2% of euro-area GDP, and for this reason, the problems there will not have a major impact on the economy of the euro area
Kreeka majandus moodustab alla 2% euroalast kogutoodangust, seetõttu ei avalda sealsed probleemid suurt mõju euroala majandusele
The direct exposure of Eesti Pank to Greece is around 50 million euros
Eesti Panga Kreekaga seotud otseste riskide suurusjärk on 40 miljonit eurot
The euro area has made important changes in recent years in order to avoid the risk of contagion through financial markets.
Finantsturgude kaudu leviva nakkuseohu vältimiseks on euroala viimastel aastatel oluliselt muudetud.
The initial reaction of financial markets to the Greek crisis has been fairly mild
Finantsturgude esmane reaktsioon Kreeka kriisile on jäänud küllaltki mõõdukaks
The capital controls in Greece are an extreme but powerful tool for limiting the spread of the crisis.
Kapitalikontroll Kreekas on äärmuslik, kuid mõjus vahend kriisi leviku piiramiseks.
This has meant limits for Greece on the outflows of money as transfers and in cash
Kreeka jaoks tähendab see piiranguid riigist väljuvatele rahavoogudele nii ülekannetena kui ka sularahas
Before the capital controls can be removed, the Greek state has to rebuild trust
Kapitalikontrolli kaotamise eeltingimus on Kreeka riigi usaldusväärsuse taastamine
Eesti Pank and Greece
Eesti Pank ja Kreeka
How big are the financial risks related to Greece that Eesti Pank is exposed to?
Kui suured on Kreekaga seotud finantsriskid Eesti Panga jaoks?
Eesti Pank does not hold any Greek bonds.
Eesti Pangal ei ole Kreeka võlakirju.
Eesti Pank holds some Greek sovereign bonds indirectly as the central banks of the euro area share the revenue and risks from monetary policy.
Eesti Pank omab kaudselt Kreeka riigi võlakirju, kuna euroala keskpangad jagavad rahapoliitikaga seotud tulusid ja ka riske.
These risks and revenues are divided using the capital key of the European Central Bank, which gives Estonia 0.274%.
Riske ja tulusid jagatakse Euroopa Keskpanga kapitalivõtme alusel, mis Eesti puhul on 0,274%.
The central banks of the euro area started the Securities Market Programme (SMP) in 2010 and Eesti Pank’s share of the Greek government bonds bought under that programme is around 50 million euros.
Väärtpaberituruprogrammi (SMP) käivitasid euroala keskpangad 2010. aastal ning selle raames ostetud Kreeka valitsuse võlakirjade "Eesti Panga osa" on suurusjärgus 40 miljonit eurot.
Any assessment of the indirect risks for Eesti Pank depend largely on which of the many possible scenarios plays out.
Eesti Panga kaudsemate riskide hinnang sõltub paljuski sellest, milline stsenaarium paljudest rakendub.
In any case it may be noted that Eesti Pank has a reserve built up from the profits of earlier years that should be sufficient to cover any risks stemming from Greece.
Kokkuvõtlikult võib öelda, et Eesti Pangal on varasemate aastate kasumite arvel loodud reserve, millest peaks Kreekaga seotud riskide maandamiseks piisama.
Estonia and Greece
Eesti ja Kreeka
How does the situation in Greece affect the Estonian economy?
Kuidas mõjutab Kreeka olukord Eesti majandust?
The direct impact of the situation in Greece on the Estonian economy is very small.
Kreeka olukorra otsene mõju Eesti majandusele on väga väike.
Greece takes only a marginal share of less than 1% of Estonian exports in the form of machinery and equipment and mineral products.
Kreeka osatähtsus Eesti ekspordis on marginaalne (<1%, masinad ja seadmed, min. tooted).
Any Greek insolvency could also have an impact through the guarantees issued by the state and the participation in the Eurosystem.
Täiendavalt mõjutab Kreeka võimalik maksejõuetus läbi riigi poolt antud garantiide ning eurosüsteemis osaluse.
The European economy and Greece
Euroopa majandus ja Kreeka
How has the Greek government financed itself?
Kuidas on Kreeka valitsus ennast rahastanud?
The Greek national debt is worth 320 billion euros, or 175% of GDP, some two thirds of which is owed to the other countries and central banks in the euro area.
Kreeka riigivõlg on suurusjärgus 320 miljardit eurot (175% SKP-st), millest ligikaudu kaks kolmandikku kuulub teistele euroala riikidele ja keskpankadele.
There are 19.8 billion euros worth of bonds outstanding that were bought by the euro-area central banks under the Securities Market Programme.
Euroala keskpankade poolt väärtpaberite ostuprogrammi raames ostetud võlakirjadest on alles 19,8 miljardit.
A large part of the remaining bonds is held by Greek residents, mostly banks.
Ülejäänud võlakirjades on suur osa Kreeka residentide (peamiselt pankade) omandis.
In July and August this year, 6.7 billion euros of Greek bonds held by the European Central Bank will reach maturity.
Käesoleval aastal aegub juulis-augustis EKP omandis olevaid Kreeka võlakirju 6,7 miljardi euro väärtuses.
Greek repayments to the IMF should have been 2.5 billion euros in the second quarter of this year, and 1.5-2 billion in the third and fourth quarters.
IMF-ile peaks Kreeka tegema sel aastal tagasimakseid teises kvartalis 2,5 miljardi euro eest, kolmandas ja neljandas kvartalis 1,5 - 2 miljardi euro eest.
Can Greece bring the whole of the euro-area economy into a recession and pose a threat to financial stability?
Kas Kreeka viib kogu euroala majanduse madalseisu ja seab ohtu finantsstabiilsuse?
The Greek economy accounts for less than 2% of euro-area GDP.
Kreeka majandus moodustab alla 2% euroala kogutoodangust.
For this reason, the problems there will not have a major impact on the economy of the euro area.
See tähendab, et sealsed majandusprobleemid ei avalda suurt mõju euroala majandusele.
The euro area has taken important steps in recent years in order to avoid the risk of contagion through financial markets.
Finantsturgude kaudu leviva nakkuseohu vältimiseks on euroala viimastel aastatel olulisi samme astunud.
The banking union and crisis management mechanisms should help prevent instability in the financial system of one euro-area country posing any significant risk to others.
Loodud Pangandusliit ning kriisihaldusmehhanismid peaksid kaasa aitama sellele, et ühe euroala riigi finantssüsteemi ebastabiilsus ei kahjusta oluliselt teisi riike.
The initial reaction of financial markets to the Greek crisis has been fairly mild.
Finantsturgude esmane reaktsioon Kreeka kriisile on jäänud küllaltki mõõdukaks.
How does it affect the euro area and Estonia?
Kuidas see mõjutab euroala ja Eestit?
The capital controls are an extreme but quite powerful tool for limiting the spread of the crisis.
Kapitalikontroll on küll äärmuslik, kuid küllaltki mõjus vahend kriisi leviku piiramiseks.
If there is no improvement in confidence in Greece, a loosening of capital controls could lead to a widespread outflow of capital from the country.
Juhul, kui riigi usaldusväärsus ei parane, võib kapitalikontrollide vähendamine kaasa tuua laiaulatusliku kapitali väljavoolu riigist.
For this reason confidence in the country has to pick up before the limits can be removed.
Seetõttu on kehtestatud piirangutest väljumise eeltingimuseks riigi usaldusväärsuse taastamine.
How can the Greek economy get over its problems?
Kuidas Kreeka majandus saaks oma probleemidest jagu?
The source of the Greek problems is not the euro, but the inescapable need in the country for structural economic reforms.
Kreeka probleemide algallikaks ei ole mitte euro, vaid möödapääsmatu vajadus viia riigis ellu struktuurseid majandusreforme.
Unfortunately the Greek governments to date have not been successful enough in agreeing and introducing the necessary reforms, and this has led Greece to where it is today.
Kahjuks pole vajalike reformide kokkuleppimine ja rakendamine Kreeka senistel valitsustel piisavalt hästi õnnestunud, mis on viinud Kreeka tänasesse olukorda.
Membership of the euro area does not grant free lunches and each country has to follow a sensible economic policy in the long term.
Euroala liikmelisus ei tähenda tasuta lõunat – iga riik peab pikas perspektiivis ajama mõistlikku majanduspoliitikat.
Long-term economic growth and improved living standards come from economic reforms that encourage them.
Pikaajalise majanduskasvu ja heaolu kasvu allikaks on kasvu soodustavad majandusreformid.
The European Central Bank and Greece
Euroopa Keskpank ja Kreeka
What are the implications of the decision of the Governing Council of the European Central Bank to keep Emergency Liquidity Assistance (ELA) to the Greek commercial banks at the same level?
Mida tähendab Euroopa Keskpanga nõukogu otsus jätkata erakorralise likviidsusabi (ELA) andmist Kreeka kommertspankadele samal tasemel?
Emergency liquidity assistance is given to euro-area commercial banks under the current rules, and the key principle of those rules is that a bank getting assistance should be solvent and should have sufficient collateral for the loans being granted.
Erakorralist likviidsusabi antakse kommertspankadele euroalal vastavalt kehtivatele reeglitele, mille peamisteks põhimõteteks on, et abi saav pank peab olema maksejõuline ja laenu saamiseks peavad olema piisavad tagatised.
The decision of the Governing Council of the European Central Bank of 28 June not to increase the limit of emergency liquidity assistance for Greek banks meant that those commercial banks have to find ways of covering their additional liquidity needs from other sources.
Euroopa Keskpanga nõukogu 28. juuni otsus mitte suurendada Kreeka pankadele antava erakorralise likviidsusabi limiiti tähendab Kreeka kommertspankadele, et nad peavad leidma täiendava likviidsusvajaduse katmiseks teisi vahendeid.
Capital controls and other restrictions on banking activity reduce the banks’ immediate need for liquidity.
Kapitalikontrollid ja muud pangandustegevuse piirangud vähendavad pankade kohest likviidsusvajadust.
Greece broke off negotiations over a financial aid programme that ended on June 30, and this increased the risks to the solvency of the Greek government because the safety net provided by the international programme was lost.
Kreeka katkestas läbirääkimised 30. juunil lõppenud abiprogrammi üle, millega suuresid Kreeka valitsuse maksejõulisuse riskid, sest kadus rahvusvahelise abiprogrammi „kaitsevõrk“.
The Governing Council of the European Central Bank is paying close attention to events in Greece and is taking decisions in response to developments.
Euroopa Keskpanga nõukogu jälgib hoolikalt Kreekas toimuvat ning teeb otsuseid vastavalt kujunenud olukorrale.
Questions and answers from 3 July
Küsimused-vastused on koostatud 3. juuli seisuga
January 2016 will see the 100th anniversary of the birth of Paul Keres, and Eesti Pank is issuing a specially designed commemorative two-euro circulation coin to mark the date.
2016. aasta jaanuaris möödub Paul Kerese sünnist 100 aastat ja selle tähtpäeva puhul emiteerib Eesti Pank maletajale pühendatud 2-eurose erikujundusega käibemündi ehk mälestusmündi: mündi rahvusliku külje kujundus on uus, kuid ühine külg jääb samaks.
Elements that must be included in designs submitted to the competition for the national side of the coin are the words “Eesti” and “Paul Keres” and the year 2016.
Kujunduskonkursile peab esitama rahvusliku külje kujunduse, mille kohustuslikud elemendid on tekst „Eesti“ ja tekst „Paul Keres“ ning aastaarv 2016.
Designs for entry in the competition should be submitted by 18 August 2015 at 12.00 to Eesti Pank to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Konkursi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00 Eesti Pangas aadressil: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Inga Sokk  Cash and Infrastructure Department  Tel: 668 0708  Email: inga.sokk [at] eestipank.ee
Inga Sokk  Sularaha- ja taristuosakond Tel: 668 0708  E-post: inga.sokk [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2016 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (€10) and a full or partial portrait of Jaan Poska on the reverse.
Kujunduse kohustuslikeks elementideks on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016 mündi esiküljel ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) ja Jaan Poska portree või selle element tagaküljel.
The rules for the design competition for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the conditions for participation and judging can be found on the Eesti Pank website.
Jaan Poskale pühendatud meenemündi kujunduskonkursi reglemendi ning osalemis- ja hindamistingimustega saab tutvuda täpsemalt Eesti Panga veebilehel.
Eesti Pank has a long tradition of issuing collector coins for the Olympics, going back to 1992.
Olümpiamängudele pühendatud meenemüntide emiteerimine on Eesti Panga pikaajaline traditsioon alates 1992. aastast.
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2016 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (€10) and the logo of the Estonian Olympic Committee on the reverse.
Kujunduse kohustuslikeks elementideks on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016 mündi esiküljel ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) ja Eesti Olümpiakomitee logo tagaküljel.
The design of the coin may not use any symbols that belong to the International Olympic Committee of the organising committee for the Olympic games in Rio de Janeiro.
Mündi kujunduses ei tohi kasutada Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja Rio de Janeiro olümpiamängude korralduskomitee kaitse all olevaid sümboleid.
The deadline for the submission of correctly formatted designs is 18 August 2015 at 12.00. Designs should be brought to Eesti Pank by the deadline or sent to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00. Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Once the coin is released, the winning designer of each coin will receive a prize of 2000 euros
Kujunduskonkursil osalev autor või autorite kollektiiv võib esitada ka mitu kavandit ühe mündi kohta.
A design competition for a two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres is also running until 18 August.
Tänasest kuni 18. augustini käib ka Paul Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduskonkurss.
For further information:  Inga Sokk  Cash and Infrastructure Department  Tel: 668 0708  Email: inga.sokk [at] eestipank.ee
Lisateave:  Inga Sokk  Sularaha- ja taristuosakond  Tel: 668 0708  E-post: inga.sokk [at] eestipank.ee
The volume of loans and leases to companies continued to grow stably in May.
Ettevõtetele välja antud laenude ja liisingute maht jätkas mais stabiilset kasvu.
Annual growth in the volume of housing loans picked up in May to 3.6%.
Eluasemelaenude mahu aastakasv kiirenes mais 3,6%ni.
An average of 80 million euros has been issued each month over the past three months, which is around one fifth more than in the same period last year.
Kolme viimase kuu jooksul on uusi eluasemelaenusid antud välja keskmiselt 80 miljoni euro ulatuses, ligikaudu viiendiku võrra rohkem kui samal ajal aasta tagasi.
At the same time there was a fall of about the same amount in the volume of car leases issued to companies.
Ettevõtetele väljastati aga autoliisinguid samal perioodil ligikaudu sama mahu võrra vähem.
The average interest margin for housing loans issued by the banks rose.
Pankade väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimarginaal suurenes.
This reflects the efforts of the banks to maintain profitability when interest rates are low.
See peegeldab pankade püüdlusi säilitamaks madalate intressimäärade keskkonnas kasumlikkust.
The share of overdue loans in the loan portfolio remains small.
Tähtajaks tasumata laenude osatähtsus laenuportfellis püsib väike.
The deposits of companies and households continued to grow rapidly.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused jätkasid kiiret kasvu.
Total deposits stood at 10.1 billion euros at the end of May.
Hoiuste kogumaht oli mai lõpus 10,1 miljardit eurot.
As the fall in imports was larger than that in exports however, the current account moved into surplus.
Kuna aga impordi vähenemine oli suurem kui ekspordi kahanemine, jõudis jooksevkonto ülejääki.
The sum total of the current and capital accounts was also positive in April.
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli aprillis samuti positiivne.
This means that the Estonian economy was a net lender to the rest of the world, so the country as a whole invested more resources abroad than it received from there.
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.