natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia has a very flexible labor market, but skills mismatches and wage tax levels seem to be keeping unemployment high even in good economic times.
Eesti tööturg on väga paindlik, kuid oskustööjõu puudus ja tööjõu kõrged maksumäärad näivad hoidvat tööpuudust suurena isegi majanduslikult heal ajal.
Some active labor market policies to address skills mismatches and keep people in the labor force are already in place.
Mõned aktiivsed tööturumeetmed, mis tegelevad oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga ja hoiavad inimesi tööturul aktiivsena, on juba tarvitusele võetud.
The work of the Unemployment Insurance Fund on training and counseling to encourage effective labor force participation by youth, the disabled, and the long-term unemployed has been expanded very substantially to integrate these more difficult segments of the working age population.
Töötukassa on suurendanud märgatavalt noortele, puudega inimestele ja pikaajalistele töötutele suunatud koolitusi ja nõustamist, et tõsta nende tööjõus osalemise määra ja lõimida neid tööturuga.
More efforts are needed to change the composition of specialization in secondary and tertiary education, but this is inherently a long-term project.
Kesk- ja kõrghariduse spetsialiseerumise ülesehituse muutmiseks on vaja rohkem pingutada, kuid see on loomult pikaajaline projekt.
Finally, labor taxes are high in Estonia, particularly on low-wage workers, and this may be discouraging hiring.
Eesti tööjõu maksumäärad on kõrged, eriti madalapalgaliste töötajate jaoks, ja see võib pärssida töölevõtmist.
Evidence from other countries suggests that reducing the labor tax wedge would be likely to reduce structural employment.
Teiste riikide kogemuse põhjal saab väita, et maksukiilu vähendamine kahandaks tõenäoliselt struktuurset tööpuudust.
In this context, lowering the tax wedge on lower-wage workers should be given serious consideration.
Seetõttu peaks tõsiselt kaaluma madalapalgaliste töötajate maksukiilu vähendamist.
The fiscal costs could be offset by tax reforms (e.g., elimination of regressive tax exemptions or the introduction of property taxes) that preserve the fiscal targets.
Selle muudatuse mõju eelarvele saaks tasakaalustada maksureformidega (nt regressiivse loomuga maksuerisuste kaotamise või varamaksu kehtestamisega), mis säilitavad eelarvepositsiooni eesmärgid.
Lowering the tax wedge would also contribute to containing unit labor costs and improving competitiveness.
Maksukiilu vähendamine aitaks ohjata ka tööjõu ühikulu kasvu ja parandaks konkurentsivõimet.
Regional efforts to improve infrastructure links to Estonia’s neighbors could also boost competitiveness.
Konkurentsivõimet võib tõsta ka ühine piirkondlik panus parandamaks taristu seotust Eesti naaberriikidega.
Infrastructure in Estonia is rated highly in international comparisons, but regional cooperation needs to be enhanced for some critical systems.
Eesti taristu on rahvusvahelises võrdluses kõrgelt hinnatud, kuid mõne olulise süsteemi tarvis on vaja suurendada piirkondlikku koostööd.
While progress has been made in linking the electricity grid to Finland, more could be done to build rail links to the rest of the EU and expand options for natural gas supply.
Elektrivõrgu sidumine Soomega on edenenud hästi, ent suuremaid jõupingutusi on vaja raudteeühenduse ehitamiseks ülejäänud Euroopa Liiduga ja maagaasi varustatuse võimaluste suurendamiseks.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The reduction in the current account deficit was mainly driven by a reduction in outflows of income.
Jooksevkonto puudujäägi vähenemist mõjutas peamiselt tulude väljavoolu kahanemine.
Spending to increase fixed capital and inventories last year was slightly less than in 2012 as a share of GDP at close to 27%, according to initial estimates.
Põhikapitali ja varude suurendamiseks tehtud kulutuste suhe SKPsse jäi esialgse hinnangu järgi mullu 2012. aasta tasemest veidi alla ning moodustas ligikaudu 27%.
Together with the decline in outflows of income, this facilitated an improvement in the external balance.
Lisaks tulude väljavoolu kahanemisele soodustas ka see välistasakaalu paranemist.
Although the profits of foreign-owned businesses started to improve, they didn't do so by enough to counterbalance the decline in the first half of the year.
Kuigi välisomanduses olevate ettevõtete kasumlikkus hakkas aasta teisel poolel paranema, ei suutnud see aasta esimese poole halvenemist tasakaalustada.
Having reached 3% of GDP immediately after the boom, the surplus on the current account quickly turned into a small deficit.
Vahetult pärast buumi ligikaudu 3%ni SKP suhtes ulatunud jooksevkonto ülejääk on asendunud kiiresti väikese puudujäägiga.
No such major changes are expected in the coming years.
Niivõrd suuri muutusi pole lähiaastatel enam ette näha.
The Eesti Pank December forecast put the current account deficit for the year for 2014-2015 at 1.5-2% of GDP.
Eesti Panga detsembriprognoosi järgi jääb aastaarvestuses jooksevkonto puudujääk perioodil 2014–2015 vahemikku 1,5–2% SKP suhtes.
As before the boom, the balance of the current account may be quite different during shorter periods in these years under the impact of individual large investment projects.
Nii nagu enne buumi, võib jooksevkonto tasakaal lühemate perioodide jooksul sellest vahemikust üksikute suurte investeerimisprojektide tõttu tuntavalt erineda.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the fourth quarter of 2013.
Vaata ka: Eesti 2013. aasta maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Inflation has been falling steadily since last summer and the last time inflation was below one percent was four years ago.
Inflatsioon on püsinud langustrendil alates eelmise aasta suvest ning viimati oli hinnakasv Eestis alla ühe protsendi neli aastat tagasi.
Consumer prices were 0.1% higher in February than in January.
Jaanuariga võrreldes tõusis tarbijahindade tase 0,1%.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 0.8%* in February, the same as in the preceding two months.
Euroala inflatsioon püsis veebruaris nagu ka kahel varasemal kuul esialgse hinnangu kohaselt 0,8%* juures.
Although there was no change in inflation in the euro area in February, prices of manufactured goods rose faster, though this was offset by a simultaneous fall in energy prices.
Kuigi inflatsioon euroalal veebruaris ei muutunud, kiirenes tööstuskaupade hinnatõus, mida tasakaalustas samal ajal langenud energia hind.
The fall in energy prices was the main factor behind the fall in inflation in Estonia.
Eesti inflatsiooni aeglustumise taga oli eelkõige energia hinna langus.
Motor fuels were 4.6% cheaper in February than a year earlier, while heat energy was 4.7% cheaper.
Veebruaris odavnes aastavõrdluses nii mootorikütus kui ka soojusenergia, vastavalt 4,6% ja 4,7%.
The price of district heating was affected by the lower price of gas, which is linked to changes in the oil price over the past three quarters.
Kaugkütte hinda mõjutas odavam gaas, mille maksumus sõltub nafta hinna muutusest viimase kolme kvartali jooksul.
The strengthening of the euro has also had a strong impact on the fall in energy prices.
Energia odavnemisele on olnud suur mõju ka euro kursi tugevnemisel.
However, the factors that have driven the fall in energy prices have probably by now been exhausted.
Energia hinna langust soodustavate tegurite mõju on siiski praeguseks tõenäoliselt ammendunud.
The sharp rise in electricity prices of 29% in 2013 was replaced by falls of 1.3% in January and 4.1% in February.
Elektri järsk kallinemine 2013. aastal (29%) asendus selle aasta jaanuaris ja veebruaris hinnalangusega vastavalt 1,3% ja 4,1%.
The price on the electricity exchange fell in February to its lowest level for a year and a half as electricity consumption was lower than usual because the weather was warm.
Elektri börsihind langes veebruaris pooleteise aasta madalaimale tasemele, sest elektri tarbimine oli sooja ilma tõttu tavapärasest väiksem.
The electricity price was also brought down by the energisation of EstLink 2, which increased the transmission capacity between Estonia and the Nordic countries and led to stiffer competition in the local electricity market.
Lisaks sellele on elektri hinda alandanud EstLink 2 töösse rakendamine, mis suurendas ülekandevõimsust Eesti ja Põhjamaade vahel ning tihendas konkurentsi kohalikul elektriturul.
Food products, which includes alcohol and tobacco, were 2.8% higher in price in February than a year earlier.
Toiduained (sh alkohol ja tubakas) kallinesid veebruaris aastavõrdluses 2,8%.
Food prices have exited their slump on world markets and the price of milk for example has been rising for a long time, while prices of coffee, sugar and cocoa rose sharply in February.
Maailmaturul on toiduainete hinnad läbinud madalseisu, näiteks on juba pikemat aega tõusnud piima hind ning veebruaris tõusis järsult ka kohvi, suhkru ja kakao hind.
The impact of these price rises is steadily passing through to Estonian consumers.
Nende hinnatõusude mõju jõuab järk-järgult ka Eesti tarbijateni.
Core inflation, with food and energy prices removed, stood at 0.8% in February.
Alusinflatsioon ehk kaupade ja teenuste hinnatõus ilma toidu ja energiata püsis veebruaris 0,8% tasemel.
Without the effect of lower prices for communications, inflation in service prices would have been 3.4%.
Kui sideteenuste odavnemise mõju kõrvale jätta, ulatus teenuste hinnakasv 3,4%ni.
The slowdown in prices of imports meant that inflation in prices of manufactured goods also slowed, falling to 0.4% in February.
Impordihindade aeglustumise tõttu jätkas tööstuskaupade inflatsioon samuti aeglustumist ning pidurdus veebruaris 0,4%ni.
Prices for goods sold in Estonia are highly dependent on what happens in foreign markets as imports account for around 40% of household consumption, but the higher inflation rate for manufactured goods in the euro area was not reflected in Estonian prices.
Kuigi Eestis müüdavate kaupade hinnad sõltuvad tugevalt välisturu arengust, sest impordi osakaal majapidamiste tarbimiskulutustes ulatub ligikaudu 40%ni, siis euroalal kiirenenud tööstuskaupade inflatsioon Eesti hindades ei kajastunud.
Eesti Pank’s forecast expects consumer price inflation in Estonia to be 2.1% in 2014.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb 2014. aastal Eesti tarbijahindade inflatsiooniks 2,1%.
Inflation will remain low in the coming months, partly because of the high comparison base from last year, but it is forecast to pick up in the second half of the year.
Kuigi lähikuudel püsib inflatsioon aeglane, mis tuleneb osaliselt eelmise aasta kõrgest võrdlusbaasist, siis teisel poolaastal inflatsioon prognoosi kohaselt kiireneb.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and harmonisation of relative incomes with those of the euro area.
Euroala keskmisest pisut suurem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
* Calculation based on the harmonised index of consumer prices.
* Põhineb ühtlustatud tarbijahinna indeksil
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Demand decreased by 1.7% at current prices in the eleven main trading partners in the period, while Estonian exports grew by 3.6%.
Sama perioodi jooksul vähenes 11 peamise kaubanduspartneri nõudlus aastaga jooksevhindades 1,7%, aga Eesti eksport kasvas 3,6%.
Improved competitiveness and an increased market share for exports helped offset weak foreign demand to a significant degree.
Paranenud konkurentsivõime ja ekspordi turuosa juurdevõitmine aitasid seega märgatavalt tasakaalustada kesise välisnõudluse mõju.
The better competitiveness of the Estonian economy will be seen in the long-term in GDP per capita growing faster than it does in Estonia’s trading partners.
Eesti majanduse konkurentsivõime tugevnemine väljendub pikemas perspektiivis SKP kiiremas kasvus elaniku kohta võrreldes Eesti kaubanduspartneritega.
Faster growth in incomes will ensure a larger market share for Estonian exports in the main target markets.
Sissetulekute kiirema kasvu tagab Eesti ekspordi turuosa suurenemine peamistel sihtturgudel.
The market share of Estonian exports in the global economy increased by an average of 5.4% a year in 1999-2012.
Eesti ekspordi turuosa maailmamajanduses kasvas aastatel 1999–2012 keskmiselt 5,4% aastas.
Demand has grown faster in Estonia’s main trading partners than the global average, and this has aided the growth in market share, while global demand for the products that Estonia exports has also increased.
Turuosa kasvu on toetanud see, et Eesti peamiste kaubanduspartnerite nõudlus on kasvanud maailma keskmisest kiiremini ning samuti kasvanud maailmaturul nende tootegruppide osa, mida Eesti enim ekspordib.
Improved competitiveness has also aided the growth in market share.
Turuosa suurenemist on soodustanud ka konkurentsivõime kasv.
The faster rise in unit labour costs in Estonia than in those of competitor countries has restricted the ability of goods exports to grow by almost the same amount.
Eesti tööjõukulu konkurentidest kiirem kasv piirab ligikaudu samas ulatuses kaubaekspordi kasvuvõimalusi.
The euro appreciated by a nominal 1.4% in 2013 against the currencies of Estonia’s trading partners.
Euro kallines 2013. aastal Eesti kaubanduspartnerite vääringute suhtes nominaalselt 1,4%.
This slowed price growth in Estonia but was restrictive for exports.
See pidurdas Eesti hindade kasvu, kuid piiras ka ekspordivõimalusi.
The labour productivity in Estonian companies is among the highest in central and eastern European countries.
Eesti ettevõtete tööjõu tootlikkus on teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega võrreldes suhteliselt kõrge.
Differences in productivity between companies are also smaller than those in other countries.
Tootlikkuse hajuvus ettevõtete lõikes on samas võrreldes teiste riikidega madalam.
That these differences are small is in one sense good, as the bulk of companies are in the lower ranges of productivity, and these companies are relatively competitive in Estonia.
Tootlikkuse väiksem ebavõrdsus on ühelt poolt hea, sest põhiosa ettevõtetest moodustavad madalama tootlikkusega ettevõtted, kes on Eestis suhteliselt konkurentsivõimelised.
In another sense it is not so good as the highest productivity levels in the top Estonian companies are relatively close to the average.
Teiselt poolt on Eestis kõrgema tootlikkusega nn tippettevõtted riigi keskmisele suhteliselt lähemal.
The competitiveness review is published on the Eesti Pank website.
Loe lisaks: Eesti Konkurentsivõime Ülevaade 2014
The outcome of the IMF visit will be presented by the head of the four-member team Thomas Dorsey on Wednesday 12 March at 12.00-13.00 at a press conference in the Eesti Pank museum, where he will be joined by the Governor of Eesti Pank Ardo Hansson and finance minister Jürgen Ligi.
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Thomas Dorsey kolmapäeval, 12. märtsil kell 12-13 Eesti Panga muuseumis toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka Eesti Panga president Ardo Hansson ja rahandusminister Jürgen Ligi.
The IMF's annual mission to Estonia, known as an Article IV Consultation, is followed by an IMF report assessing Estonia's economic policies.
IMFi iga-aastase Eesti põhimissiooni (nn IV artikli konsultatsioon) järel valmib IMFi raport majanduspoliitiliste hinnangutega Eesti kohta.
Although real growth in the economy has stopped, real wage growth accelerated in annual terms to 6.0%.
Hoolimata majanduse reaalkasvu seiskumisest kiirenes reaalpalga kasv aasta arvestuses 6,0%ni.
Real wage growth was also boosted by slower inflation.
Reaalpalga kasvu kiirendas ka inflatsiooni aeglustumine.
As in previous quarters, wages rose on average significantly faster than output per hour or per worker.
Nii nagu eelmistes kvartalites kasvasid palgad keskmiselt märksa kiiremas tempos kui tunni või ühe töötaja kohta arvestatav toodang.
It was indeed noticeable that profit growth slowed sharply for Estonian companies in 2013 and profits shrank as a share of GDP.
Nii võiski 2013. aastal näha, et Eesti ettevõtete kasumite kasv aeglustus märgatavalt ning kasumi osatähtsus SKPs kahanes.
The total volume of loans and leases to companies and households shrank over the month by 8 million euros to 14.8 billion euros.
Ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht vähenes kuuga 8 miljoni euro võrra 14,8 miljardi euroni.
Demand for credit was held down in January by the low level of investment activity among Estonian companies.
Eesti ettevõtete vähene investeerimisaktiivsus hoidis laenunõudluse ka jaanuaris väiksena.
Companies took 660 million euros in loans and leases during the month, which was 10% less than in January 2013.
Eesti ettevõtted võtsid 2014. aasta esimesel kuul 660 miljoni euro eest laene ja liisinguid, mida oli mullusest 10% vähem.
Loan turnover was higher than usual in the infrastructure sector in January.
Laenukäive oli jaanuaris tavapärasest suurem taristu sektoris.
Households signed around 1300 new loan contracts in January and banks issued housing loans worth 45 million euros to them.
Majapidamised sõlmisid jaanuaris ligikaudu 1300 uut laenulepingut ning pangad väljastasid neile 45 miljoni euro eest eluasemelaenusid.
This was 23% more than a year earlier, though it was one fifth less than the monthly average for last year.
Seda oli 23% rohkem kui aasta varem, ent samas viiendiku võrra vähem kui möödunud aasta keskmine kuukäive.
Annual growth in the housing loan portfolio reached 1% in January.
Eluasemelaenuportfelli aastakasv ulatus jaanuaris 1%ni.
Interest rates for loans did not change much in January.
Laenuintressimäärad jaanuaris palju ei muutunud.
The steady improvement in the quality of the loan portfolio of the banks halted.
Pankade laenuportfelli kvaliteedi järjepidev paranemine peatus.
The stock of loans overdue for more than 60 days increased in January by around 1 million euros as the quality of the housing loan portfolio declined.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht suurenes jaanuaris umbes 1 miljoni euro võrra eluasemelaenuportfelli kvaliteedi halvenemise tõttu.
Overdue loans continued to make up 1.9% of the total loan portfolio.
Pikaajalise makseviivitusega laenude osakaal laenuportfellist jäi 1,9% juurde.
Annual growth in deposits accelerated in January from 5% to 8%.
Hoiuste mahu aastakasv kiirenes jaanuaris 5%lt 8%ni.
Deposits by households and companies grew by 76 million euros in total to 9.2 billion euros.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid kokku 76 miljoni euro võrra 9,2 miljardi euroni.
Corporate deposits supported growth in time deposits and savings deposits.
Ettevõtete hoiuste toel suurenesid tähtajalised ja säästuhoiused.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at  www.eestipank.ee/press/fotopank
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank
The number of fraudulent transactions has fallen steadily over the past five years.
Eelneva viie aasta jooksul oli kaardipettuste arv püsivalt vähenenud.
The number of cases in Estonia is lower than in other countries.
Eestis on kaardipettuste arv teiste riikidega võrreldes väike.
In 2012, 5400 fraudulent transactions worth around 900,000 euros were made using cards issued in Estonia.
Eestis välja antud kaartidega oli 2012. aastal seotud 5400 kaardipettust ligi 900 000 euro väärtuses.
Although there was a slight rise of 8% in the number of fraudulent transactions in Estonia, their share in total transactions remained the same at 0.002%.
Kuigi pettusega seotud tehingute arv kasvas ka Eestis mõnevõrra (8%), jäi pettuste osatähtsus kõikidest kaardimaksetest samaks (0,002%).
In the SEPA as a whole there were 17 fraud cases per 1000 residents and the highest rate was in France, where there were 46 cases per 1000 residents.
SEPA alal oli 1000 elaniku kohta keskmiselt 17 kaardipettuse juhtumit ning enim pettuseid oli Prantsusmaal – 1000 elaniku kohta 46 juhtumit.
ATMs saw the largest share of card frauds in Estonia with 43% of the total.
Eesti pankade kaartidega toimus enim pettuseid pangaautomaatides – 43% kõikidest pettuse juhtumitest.
ATM and POS fraud was caused mainly by counterfeit fraud, mostly fake or copied cards.
Pangaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettuste puhul on enamasti tegemist pangakaartide võltsimisega.
The number of fraud cases involving cards issued in the SEPA rose in 2012 by 15% to 9 million transactions with a total value of 1.3 billion euros.
SEPA alal väljastatud pangakaartidega tehtud pettused kasvasid 2012. aastal 15%, ulatudes 9 miljoni tehinguni 1,3 miljardi euro väärtuses.
There is a wide variation in the use of cards and the number of frauds in different member states of the European Union, ranging from 18 to 253 card payments per person per year with a value ranging from 1300 euros to 18,000.
Kaardikasutus ja kaardipettuste arv on Euroopa Liidu liikmesriikides üsna erinev: inimese kohta tehakse aastas 18 kuni 253 kaardimakset väärtuses 1300 kuni 18 000 eurot.
The numbers for frauds similarly vary between different countries.
Pettuste näitajad on riigiti samuti väga erinevad.
The countries that have the smallest shares of fraudulent transactions are generally those where card transactions are less common, such as Lithuania and Hungary.
Väikseima pettuste osatähtsusega on reeglina need riigid, kus on ka vähe kaarditehinguid, näiteks Leedu ja Ungari.
The largest numbers of card frauds were in France and the United Kingdom.
Kaardipettuste arv oli suurim Prantsusmaal ja Suurbritannias.
Estonia, Finland and Portugal have high levels of card use but low rates of fraud, which is at the same level as in countries where few card payments are made.
Eesti, Soome ja ka Portugal paistavad silma aktiivse kaardikasutuse, kuid madala kaardipettuste taseme poolest, mis on samal tasemel nende riikidega, kus kaarditehinguid tehakse vähe.
Card fraud is less common in the euro area than in the SEPA as a whole.
Kaardipettuseid on euroalal vähem kui kogu SEPA alal.
As card payments in e-commerce and other online transactions increase in popularity, it becomes necessary to pay ever more attention to the security of payments.
Kuna kaardiga makstavate e-ostude ja muude interneti vahendusel tehtavate ostude arv aina suureneb, on vaja pöörata üha rohkem tähelepanu maksete turvalisuse tagamisele.
The central banks and supervisory authorities of the European Union have set minimum security requirements for online transactions which have to be put in place by payment service providers by February 2015.
Euroopa Liidu keskpangad ja järelevalveasutused on välja töötanud internetis tehtavate maksete turvalisuse tagamise miinimumnõuded, mille makseteenuse pakkujad peavad rakendama veebruariks 2015.