natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to this, the European Central Bank will send all cash handlers in Estonia a booklet on the new €20 banknote in October.
Lisaks sellele saadab Euroopa Keskpank oktoobris kõikidele sularahakäitlejatele üle Eesti uut 20-eurost tutvustava trükise.
The booklet can also be ordered from Eesti Pank (info [at] eestipank.ee, +372 6680 719).
Trükiseid on võimalik tellida Eesti Pangast (info [at] eestipank.ee, 6680 719).
Pictures and videos of the new €20 note can be found at http://www.new-euro-banknotes.eu/News-Events/Media/Media-Gallery.
Pilte ja videosid uue 20-eurose kohta leiab uus-euro.eu veebilehelt.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond   Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
The IMF meeting will focus on developments in the global economy and the outlook for financial markets and it will also consider the risks to economic growth and the options for ensuring global growth.
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel keskendutakse maailmamajanduse arengutele ja finantsturgude väljavaadetele, kuid käsitletakse ka majanduskasvu ohustavaid riske ning võimalusi tagada globaalset majanduskasvu.
Questions related to the governance of the IMF, in particular measures to ensure the sufficiency of IMF resources and improvement to the representation of member states at the Fund, will be addressed as well.
Lisaks on päevakorras IMFi juhtimisega seotud küsimused, eelkõige meetmed IMFi laenuressursside piisavuse tagamiseks  ning liikmesriikide esindatuse parandamiseks Valuutafondis.
The meeting of the World Bank will mainly discuss the improvement of the financing of the development of the global economy in connection with the UN’s third International Conference on Financing for Development, which will be held in Addis Ababa on 13–16 July.
Maailmapanga kohtumisel arutatakse peamiselt maailmamajanduse arengu rahastamise tõhustamist seoses 13.-16. juulini Addis Ababas toimuva ÜRO kolmanda arengurahastamise konverentsiga.
They will meet with Christoph Klingen, head of the IMF mission to Estonia, specialists on Russia and China, and representatives of the US treasury department and the Federal Reserve, and the World Bank.
Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad kohtuvad visiidi raames IMFi Eesti missioonijuhi Christoph Klingeni, Venemaa ja Hiina spetsialistidega ning USA rahandusministeeriumi, keskpanga  ja Maailmapanga esindajatega.
The meetings of the IMF and the World Bank are held twice a year and bring together high-level delegations from all the countries of the world to discuss key economic questions and coordinate economic policy.
Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga koosolekud on kord poolaastas toimuvad tippkohtumised, kus saavad kokku kõrgetasemelised delegatsioonid kõikidest maailma riikidest eesmärgiga arutada olulisi majandusküsimusi ja koordineerida globaalset majanduspoliitikat.
For the schedule of the spring meetings, see the IMF website: http://www.imf.org/external/spring/2015/index.htm
Kevadkoosolekute täpsema kava leiab IMFi kodulehelt: http://www.imf.org/external/spring/2015/index.htm
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Imports of both goods and services were smaller than in February last year.
Nii kaupade kui ka teenuste import oli aastatagusest ajast väiksem.
The annual payments in to the budget of the European Union increased the outflow of income and the negative income account led the current account into deficit too.
Iga-aastased maksed Euroopa Liidu eelarvesse suurendasid tulude väljavoolu ja negatiivse saldoga tulukontod viisid ka jooksevkonto puudujääki.
The sum total of the current and capital accounts was negative in February.
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli veebruaris samuti negatiivne.
This means that the Estonian economy was a net borrower from the rest of the world, so the country as a whole received more resources from abroad than it invested there.
See tähendab, et Eesti majandus oli veebruaris muu maailma suhtes netolaenuvõtja ehk riigi majandussektorid kaasasid välismaalt rohkem vahendeid kui sinna paigutasid.
From January 2015 Eesti Pank is accompanying the publication of the flash estimate with a short comment.
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangu juurde ka lühikommentaari.
1 The quarterly balance of payments is compiled from a combined system of representative primary data sources, including surveys of companies, while the monthly balance of payments draws from a considerably smaller database.
1 Kui kvartali maksebilanss koostatakse esindusliku algallikate kombineeritud süsteemi põhjal (sh äriühingute küsitlused), siis kuu maksebilanss koostatakse märksa väiksema andmebaasi alusel.
For further information:  Sünne Korasteljov  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
Lisateave: Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
The price level was 0.6% lower compared to March 2014 and consumer prices have been falling for ten consecutive months, year-on-year.
Hinnatase oli eelmise aasta märtsiga võrreldes 0,6% madalam ning tarbijahinnad on aastavõrdluses alanenud nüüdseks kümme kuud järjest.
Preliminary data indicate that the harmonised consumer price deflation for the euro area was 0.1% in March, which is the smallest price decrease over the past four months.
Euroala ühtlustatud tarbijahindade deflatsioon ulatus märtsis esialgsetel andmetel 0,1%ni, mis on viimase nelja kuu väikseim hinnalangus.
In the first three months of this year, consumer prices were mostly influenced by major price fluctuations on commodities markets.
Tarbijahindu mõjutas selle aasta esimesel kolmel kuul eelkõige ulatuslik hinnakõikumine toormeturgudel.
After a sharp price decrease at the start of 2015, the price of motor fuels went up by a total of 12% in February and March.
Pärast järsku hinnalangust aasta algul kallinesid mootorikütused veebruaris ja märtsis ühtekokku 12%.
In addition to the growth of crude oil prices on global markets, the price of motor fuels in monthly terms was pushed up by the simultaneous depreciation of the euro.
Lisaks toornafta hinnatõusule maailmaturul kergitas mootorikütuste hinda kuu võrdluses samaaegne euro kursi nõrgenemine.
Motor fuels were, however, 11% cheaper than a year earlier and this is probably the reason behind the price drop of many transport services in March.
Aasta varasemaga võrreldes olid mootorikütused siiski 11% odavamad: märtsis odavnesid  arvatavasti seetõttu ka paljud transporditeenused.
At the same time, the euro was 4.3% lower against the dollar than in February, but compared to the peak of 2008, the euro is now approximately 30% cheaper.
Euro oli märtsis dollari suhtes 4,3% odavam kui veebruaris, kuid 2008. aasta tipptasemega võrreldes on euro praegu ligikaudu 30% odavam.
The depreciation of the euro should cause a pick-up in inflation, but so far, the impact on inflation has been small.
Vahetuskursi nõrgenemine peaks põhjustama inflatsiooni kiirenemist, kuid seni on mõju inflatsioonile olnud väike.
The influence of exchange rate fluctuations on consumer prices is limited because of the large share of other euro area countries in Estonian foreign trade: about a fifth of the cost of imported goods are open to exchange rate changes.
Vahetuskursi muutuse mõju tarbijahindadele piirab see, et teiste euroala riikide osakaal Eesti väliskaubanduses on suur: vahetuskursi muutusele on avatud umbes viiendik imporditavate kaupade maksumusest.
Capital goods and the intermediate consumption of companies are imported more often on the basis of contracts in foreign currency, and the price changes of such goods are passed into consumer prices over a longer period of time.
Välisvaluutas sõlmitud lepingute alusel imporditakse sagedamini kapitali ja vahetarbekaupu, mille hinnamuutused kanduvad tarbijahindadesse pikema aja jooksul.
Such transactions make up around 12% of consumer goods imports.
Tarbekaupade impordist moodustavad sellised tehingud ligikaudu 12%.
However, the depreciation of the euro against the dollar has been offset by the appreciation of the euro against the rouble, which has made imports from Russia cheaper.
Euro odavnemist dollari suhtes on aga tasakaalustanud euro kallinemine rubla suhtes, mis on muutnud impordi Venemaalt odavamaks.
Most food prices were lower in March compared to the year before, but alcohol prices grew due to a rise in excise rates.
Enamiku toiduainete hinnad märtsis aastavõrdluses langesid, välja arvatud alkohol, mis kallines aktsiisimäärade tõusu tõttu.
The fall in food prices was influenced by global markets: the price index of the Food and Agriculture Organisation, which reflects prices on global markets, was about 18% lower in March than a year earlier.
Toidukaupade hinnalangust mõjutas maailmaturg: maailmaturu hindasid kajastav FAO (Food and Agriculture Organization) hinnaindeks alanes märtsis aastavõrdluses 18%.
Food prices have been falling since early 2014, both because of an increase in inventories and good harvests.
Toiduainete hinnad on langenud alates 2014. algusest nii varude suurenemise kui ka hea saagikuse tõttu.
However, the impact of Russian sanctions has become greater and led to lower prices for milk and meat products on the internal market of the European Union.
Venemaa sanktsioonide mõju on aga süvenenud, mis on toonud kaasa piima ja lihatoodete odavnemise Euroopa Liidu siseturul.
Eesti Pank estimates that the cost of the consumer basket price in 2015 will remain on the same level as last year.
Eesti Panga hinnangul jääb tarbija ostukorvi maksumus 2015. aastal ligikaudu samale tasemele kui mullu.
The fall in consumer prices is likely to continue over the coming months.
Tarbijahindade langus lähikuudel tõenäoliselt jätkub.
Price increases may still be expected in the second half of the year, as domestic inflation is growing and the fall in energy prices is decreasing.
Aasta teisel poolel võib aga oodata hinnakasvu, kuna sisemaine inflatsioon kiireneb ja energia hinnalangus väheneb.
Follow Eesti Pank on Twitter: https://twitter.com/EestiPank
Jälgi Eesti Panka ka Twitteris: https://twitter.com/EestiPank
Additional information:             Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel.: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:             Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Growth accelerated mainly as additional labour was employed, while the contribution of capital to growth declined.
Majanduskasv kiirenes peamiselt tänu lisatööjõu kaasamisele, samas kui kapitali panus kasvu kahanes.
After a long period of sluggish economic growth the growth in labour costs started to slow down in the first half of the year, but accelerated again in the second half.
Pärast pikalt kestnud kesise majanduskasvu perioodi hakkas tööjõukulude kasv eelmise aasta esimesel poolel aeglustuma, kuid kiirenes aasta teisel poolel taas.
Employment growth picked up in the second half of the year.
Hõive kasv aasta teisel poolel esimese poolega võrreldes hoogustus.
Although the average wage grew notably more slowly in 2014 than in 2013, companies were able to recruit additional labour in the second half of the year at the cost of faster wage growth.
Kuigi keskmine palk tõusis eelmisel aastal märksa aeglasemalt kui 2013. aastal, värbasid ettevõtted teisel poolaastal töötajaid juurde kiirema palgakasvu hinnaga.
The shortage of labour due to long-term factors is preventing any reduction in wage pressure.
Palgasurve leevenemist takistab pikaajalistest teguritest tingitud tööjõunappus.
Demographic processes mean that the number of working age people is falling by around 0.8% a year and in the coming years the smaller birth cohorts will be leaving higher education facilities.
Rahvastikuprotsesside tõttu väheneb tööealiste elanike arv ligikaudu 0,8% aastas ning kõrgkooli lõpetavad lähiaastatel väikeste sünnipõlvkondade noored.
Although the net migration balance improved for the second consecutive year, Estonian employers are still having to compete in the labour market with foreign employers.
Kuigi rändesaldo paranes teist aastat järjest, tuleb Eesti tööandjatel võistelda tööturul jätkuvalt välismaiste tööandjatega.
The workers going abroad who get a relatively bigger wage boost by doing so are those who would be earning a relatively low wage in Estonia.
Suhteliselt suurem palgavõit on nendel piiriülestel töötajatel, kes teeniks Eestis suhteliselt madalat palka.
Not only is the flow of new entrants to the labour market shrinking, but the utilisation of labour is already high: the share of the working age population that was employed climbed higher in the second half of 2014 than it was at the peak of the economic boom.
Lisaks tööjõu vähenevale juurdevoolule on tööjõu rakendatuse tase tõusnud kõrgele: hõivatute osakaal tööealiste elanike hulgas kerkis 2014. aasta teisel poolel suuremaks kui see oli olnud majandusbuumi kõrgajal.
The faster rise in labour costs than in productivity raised the labour share in GDP, while profits decreased.
Tootlikkusest kiirema tööjõukulude kasvu tõttu suurenes palgafondi osakaal lisandväärtuses.
This may threaten the competitiveness of exporting companies as it will put them under pressure to raise prices.
See võib ohustada eksportivate ettevõtete konkurentsivõimet, kuna sunnib neid tõstma hindu.
If competition makes it impossible to raise prices, then their lower profitability may push companies to reduce employment in Estonia.
Kui konkurentsi tõttu pole võimalik hindu tõsta, siis võib väiksem kasumlikkus sundida ettevõtteid vähendama töökohti Eestis.
Nominal unit labour costs have risen by 17.5% in the last three years, which is more than twice the 9% level where the alert mechanism of the European Commission’s assessment is triggered.
Nominaalne tööjõu ühikukulu on kasvanud viimase kolme aasta jooksul 17,5%, peaaegu kaks korda kiiremini kui Euroopa Komisjoni häiremehhanismi raames paika pandud 9% piirväärtus.
There was no increase in corporate financial difficulties in the second half of 2014 and early 2015.
Ettevõtete majandusraskused 2014. aasta teisel poolel ja 2015. aasta alguses siiski ei süvenenud.
Companies are able for now to cover the rapid rise in labour costs from their own profit buffers, and this will probably be aided by expectations of a recovery in foreign demand and favourable financing conditions.
Ettevõtted on ajutiselt võimelised katma tööjõukulude kiiret kasvu kasumipuhvrite arvelt, tõenäoliselt aitab olukorrale kaasa välisnõudluse taastumise ootus ja soodsad rahastamisvõimalused.
The ability to increase labour costs at the expense of profits will inevitably be reduced in the longer term.
Võimalus suurendada tööjõukulusid kasumi arvelt pikemas vaates aga paratamatult ammendub.
Reduced profits also threaten the ability of companies to invest in higher productivity and in the human capital needed for more complex and higher-value work.
Vähenevad kasumid ohustavad ettevõtete võimalusi investeerida tootlikkuse kasvu ja inimkapitali, et teha keerukamat ja kallimahinnalist tööd.
The Supervisory Board decided that the relative level of Eesti Pank’s capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made.
Nõukogu otsus lähtus sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
The ratio of Eesti Pank’s increased capital to the risk assets used for monetary policy is one of the lowest of any of the central banks of the euro area.
Eesti Panga laiendatud omakapital suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on euroala keskpankade seas üks madalaimaid.
Follow Eesti Pank on Twitter: https://twitter.com/EestiPank.
Jälgi Eesti Panka ka Twitteris: https://twitter.com/EestiPank
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The financing portfolio grew by relatively little over the month, and stood at 15.3 billion euros at the end of February.
Finantseerimisportfelli maht suurenes kuuga üsna vähe, ulatudes veebruari lõpus 15,3 miljardi euroni.
The annual growth in the corporate loan and lease portfolio was 3.3% in February.
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfell kasvas veebruaris aastavõrdluses 3,3%.
The 704 million euros of new loans and leases to companies was around one tenth more than was issued in February last year.
Uusi laene ja liisinguid anti ettevõtetele välja 704 miljoni euro väärtuses, mis on ligi kümnendiku võrra rohkem kui eelmise aasta veebruaris.
Financing in recent months has mainly been for companies in real estate, manufacturing and trade.
Viimastel kuudel on finantseeritud kõige enam kinnisvara-, tööstus- ja kaubandusettevõtteid.
Some 70% of the total value of long-term loans issued in February went to companies in these sectors.
Nende tegevusalade ettevõtetele väljastati ligikaudu 70% veebruaris välja antud pikaajaliste laenude mahust.
The volume of new housing loans issued during the month was about the same as a year earlier.
Uusi eluasemelaene anti veebruaris välja ligikaudu sama suures mahus kui samal ajal aasta tagasi.
The annual growth in the portfolio was 2.9% in the first two months of the year.
Portfelli aastakasv oli selle aasta esimesel kahel kuul 2,9%.
The volume of other household loans has remained the same for a long time now at 1.4 billion euros.
Majapidamiste muude laenude maht püsib juba pikemat aega samal tasemel, 1,4 miljardit eurot.
Average interest rates on loans have been affected in the second half of last year and the start of this by the decline in the 6-month EURIBOR, which is the base interest rate for most loans.
Laenude keskmiseid intressimäärasid on eelmise aasta teisel poolel ja selle aasta alguses mõjutanud enamiku laenude baasintressimäära 6 kuu EURIBORi langus.
The quality of the loan portfolio continued to improve in February.
Laenuportfelli kvaliteet jätkas veebruaris paranemist.
Loans overdue by more than 60 days were lower in volume than in January, accounting for 1.6% of the loan portfolio at the end of the month.
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht eelmise kuuga võrreldes vähenes, moodustades kuu lõpus 1,6% laenuportfellist.
The annual growth of household and corporate deposits was 5.5% in February, similar to what it had been in the previous month.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste aastakasv oli veebruaris võrreldav eelmise kuuga ja jäi 5,5% juurde.
The growth in deposits was mainly driven by an increase in household deposits.
Hoiuste maht kasvas põhiliselt majapidamiste hoiuste suurenemise tõttu.
There was little change in the volume of corporate deposits in February and annual growth in them remained at 2% for the second consecutive month.
Ettevõtete hoiuste maht muutus veebruaris vähe ja selle aastakasv püsis teist kuud 2% juures.
Non-resident deposits increased modestly in February and they remained at 21% of the total of corporate and household deposits.
Mitteresidentide hoiuste maht suurenes veebruaris tagasihoidlikult ning selle osakaal püsib 21% juures ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumahust.
Additional information:  Hanna Jürgenson  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Hanna Jürgenson  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The smallest deficit on the goods account in recent years and an increased surplus in services turned the current account balance to surplus.
Tänu viimaste aastate väikseimale kaupade konto puudujäägile ja teenuste suurenenud ülejäägile oli jooksevkonto saldo plussis.
The total balance of the current and capital accounts was also positive.
Jooksev- ja kapitalikonto oli jaanuaris samuti positiivne.
This means that the Estonian economy was a net lender to the rest of the world at the start of this year, so  all the economic sectors of the economy taken together invested more resources abroad than they received from there.
See tähendab, et Eesti majandus oli selle aasta alguses muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
From January 2015 Eesti Pank is accompanying the publication of the flash estimate with a short statistical comment.
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangu juurde ka lühikommentaari.
Additional information:  Sünne Korasteljov  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: info [at] eestipank.ee
Lisateave: Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: info [at] eestipank.ee
So whereas exports of dairy products were around 30% smaller in the fourth quarter of last year than in the same quarter of the previous year for example, growth in exports of goods averaged around 3-4%.
Ehkki näiteks piimatoodete väljavedu oli möödunud aasta viimases kvartalis ligikaudu 30% väiksem kui aasta varem, püsis kaupade väljaveo kasv keskmiselt 3–4% juures.
Growth was positive even though export prices fell by 3.7%.
Kasv oli positiivne hoolimata sellest, et ekspordihinnad langesid 3,7%.
The growth in the export of goods was aided significantly by an increase in net re-exports.
Kaupade ekspordi kasvu toetas märkimisväärselt vahenduskaupade netoekspordi suurenemine.
Exports of services also grew strongly in the final months of the year, mainly driven by maritime other transport services and construction services.
Teenuste väljaveo kasv püsis eelmise aasta lõpukuudel samuti tempokas, peamiselt meretranspordi muude veoteenuste ja ehitusteenuste kasvu toel.
The goods and services account was again in surplus in the last quarter of the year and the current account as a whole also moved into surplus.
Kaupade ja teenuste konto oli möödunud aasta viimases kvartalis endiselt ülejäägis ning kogu maksebilansi jooksevkonto pöördus samuti ülejääki.
Growth in domestic demand was modest as companies reduced their investment activity for the second consecutive year, which held back growth in imports and so supported balance in the current account.
Sisenõudluse kasv oli teist aastat järjest ettevõtete väheneva investeerimisaktiivsuse tõttu tagasihoidlik, mis kärpis impordi kasvu ja toetas seeläbi jooksevkonto tasakaalustumist.
However, the increased inflow and outflow of funds did not significantly affect investment activity in the private sector last year.
Raha sisse- ja väljavoolu kiirenemine ei mõjutanud aasta kokkuvõttes aga oluliselt investeerimisaktiivsust erasektoris.
This meant that the external balance of the Estonian economy improved last year in the figures for both the balance of payments and the international investment position.
Eesti majanduse välistasakaal mullu seega paranes, nii maksebilansi kui ka rahvusvahelise investeerimispositsiooni peamiste näitajate arvestuses.
The harmonised index of consumer prices for the euro area also fell by less as deflation slowed from -0.6% to -0.3%.
Euroala ühtlustatud tarbijahindade deflatsioon aeglustus samal ajal –0,6%lt –0,3%ni.