natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As expected, joining the EU entailed intensive integration of Estonia's product and financial markets with the rest of the world.
Ootuspäraselt tõi see kaasa Eesti kauba ja finantsturgude integratsiooni intensiivistumise ülejäänud maailmaga.
Market participants expect the integration to continue, as well as the quick adoption of the euro by Estonia.
Turuosalised ootavad antud integratsiooni jätkumist, ennekõike kiiret euro kasutuselevõtmist Eesti poolt.
The continuation of strong economic growth and the credibility of Estonia's economic policy have been relying greatly on maintaining the revenue and expenditure balance of the general government, while the improvement of the external balance has been heavily supported by budgetary policy.
Kiire majanduskasvu püsimine ja Eesti majanduspoliitika usaldusväärsus on suuresti tuginenud valitsussektori tulude-kulude tasakaalus hoidmisel ning viimastel aastatel on eelarvepoliitika olnud oluliseks toeks välistasakaalu paranemisele.
The reduction of the tax burden has enabled an increase in investment in the private sector, thus contributing to the maintainance of rapid economic growth.
Maksukoormuse alanemine on võimaldanud suurendada investeeringuid erasektorisse ja panustanud seega kiire majanduskasvu püsimisse.
The general government budget has maintained a surplus, as reducing the tax burden has helped curtail the ratio of general government consumption, i.e. wages and running operation and maintenance costs of administrative agencies to GDP.
Valitsussektori eelarve on püsinud ülejäägis, kuna koos maksukoormuse alandamisega on õnnestunud kärpida ka valitsussektori tarbimise ehk siis palkade ja ametiasutuste jooksvate ülalpidamiskulutuste suhet SKPsse.
The coalition agreement entails the message that the government wishes to reduce the income tax rate, raise pensions, increase child and family benefits, and at the same time, maintain budgetary balance.
Koalitsioonileppes sisaldub sõnum, et valitsus soovib alandada tulumaksu määra, kiirendada pensionitõusu, suurendada laste- ja peretoetusi ning hoida sealjuures eelarve tasakaalus.
In order to implement these social policy initiatives and maintain budgetary balance, the government has to constrain the growth of consumption expenditure considerably in the next two years.
Sotsiaalpoliitiliste algatuste elluviimiseks ja eelarve tasakaalu säilitamiseks tuleb valitsusel oluliselt piirata valitsussektori tarbimiskulude kasvu kahel järgneval aastal.
In so doing the social expenditure planned by the new government will not force an expansion of domestic demand, as government consumption will be replaced by private consumption.
Sellisel juhul ei paisuta uue koalitsiooni plaanitavad sotsiaalkulutused sisenõudlust, kuna valitsuse tarbimine asendatakse eratarbimisega.
The change in the government's tax policy, i.e. the slowdown of the income tax reform, is going to generate additional receipts ca 0.5% of GDP in the next two years compared to the original plan.
Muutus valitsussektori maksupoliitikas, ehk tulumaksumäära reformi pidurdumine, tekitab järgneval kahel aastal võrreldes varasema kavaga lisalaekumisi ligikaudu 0.5% protsenti SKP mahust.
However, this is not sufficient to cover the increase in pension and other social expenditure, and the government needs to find other solutions to reduce the growth of expenditure.
Samas ei piisa sellest pensioni- ja muude sotsiaalkulude suurendamise katmiseks ning valitsus peab otsima võimalusi muude kulude kasvu vähendamiseks.
If the current revenue and expenditure are imbalanced, and the growth of social expenditure is financed, for example, from the stabilisation reserve or by issuing bonds, then we will be dealing with a budgetary deficit, which will have a remarkably worse impact on the economy.
Kui jooksvad tulud ja kulud ei ole tasakaalus ning sotsiaalkulutuste kasvu finantseeritakse näiteks stabilisatsioonireservist või võlakirjade emiteerimisega, siis on tegemist eelarve puudujäägiga ja sellel on majanduse tasakaalule oluliselt halvem mõju.
Forecast by main economic indicators
Majandusprognoos põhinäitajate lõikes
Compared with     autumn 2004
Võrreldes     sügisprognoosiga 2004
GDP (EEK bn)
SKP, mlrd. krooni
HICP growth (%)
Harmoniseeritud tarbijahinnaindeksi kasv (HTHI), %
-13.2
-13,2
-12.6
-12,6
-11.3
-11,3
External debt (current account+capital account; % of GDP)
Võlgnevus välismaailma suhtes (jooksevk.+kapitalik.), % SKP-st
Real private consumption (%)
Eratarbimine, reaalkasv %
Real government consumption growth (%)
Valitsussektori tarbimise reaalkasv, %
Change in the number of employed (%)
Hõivatute muut, %
Unemployment rate (%)
Tööpuuduse määr, %
Real growth in value added per employee (%)
Lisandväärtus töötaja kohta, reaalkasv, %
7.1
7,1
10.8
10,8
External debt (% of GDP)
Välisvõlg, % SKP-st
Inflation, which fell in September and October due to the cheapening of oil prices, is now on the rise as fuel prices are increasing again.
Septembris ja oktoobris nafta odavnemise tõttu taandunud inflatsioon on küttehindade tõusu järel taas kasvuteel.
Employment is still at a very high level, whereas discrepancies between productivity and wage growth persist.
Tööhõive on endiselt kõrgtasemel, samas kui tootlikkus ja palgakasv ei ole ikka veel kooskõlas.
Credit growth is expected to maintain its current level, although the real estate market is showing signs of declining demand.
Laenukasv püsib lähiajal senisel tasemel, kuigi kinnisvaraturul on märke nõudluse vähenemisest.
The financial standing of banks is strong and their capitalisation and liquidity are sufficient regarding the current economic environment.
Pankade finantsseisund on tugev ning kapitaliseeritus ja likviidsus praegushetke majanduskeskkonna jaoks piisavad.
The short-term risks of the banking sector are well-managed with the help of parent banks.
Pangasektori lühiajalised riskid on emapankade toel hästi juhitud.
The main risk facing the banking sector is the concentration of the loan portfolio on financing real estate development and related investment.
Pangasektori peamine risk on laenuportfelli kontsentreerumine kinnisvaraarenduse ja -investeeringute rahastamise suunas.
When assessing the risks to economy and the operational environment of banks, Eesti Pank decided to maintain the current capital requirement level in the new prudential ratios taking effect in 2007.
Majanduse ja pankade tegevuskeskkonna riske hinnates otsustas Eesti Pank jätta järgmisel aastal kehtima hakkavates uutes usaldatavusnormides pankade kapitalinõude samale tasemele.
In the context of economic peak, Eesti Pank suggests saving instead of increasing debt burdens.
Majanduskasvu tipphetkel soovitab Eesti Pank võlakoormuse suurendamise asemel raha kõrvale panna.
Euro-area economic growth reflects a continuous rise in the interest rate   The economic growth of two major economic regions - the USA and the euro area - has been divergent.
Euroala majanduskasv viitab intressimäära jätkuvale tõusule   Kahe suure majanduspiirkonna, USA ja euroala majanduskasv on olnud üksteisele vastandlik.
In the United States, economic growth slowed down, primarily due to the cool-down of the real estate market.
Ühendriikides kasv aeglustus, eelkõige kinnisvaraturu jahtumise tõttu.
In addition, the dollar, which has been stable during the last half-year, started to depreciate at the end of November.
Novembri lõpust on odavnenud ka viimasel poolaastal stabiilsena püsinud dollar.
The euro-area economic growth, on the other hand, picked up speed.
Euroala majanduskasv seevastu kiirenes.
The growth constituted 2.8% and 2.7% in the second and third quarter, respectively, which is a percentage point higher compared to the autumn of 2005.
Teises ja kolmandas kvartalis oli see vastavalt 2,8 ja 2,7 protsenti ehk protsendipunkti võrra kõrgem kui 2005. aasta sügisel.
Different from the USA, euro-area financial markets are expecting the increase in interest rates to continue.
Erinevalt USAst ootavad finantsturud euroalal intressimäära tõusu jätku.
On 7 December, the Governing Council raised the key interest rates to 3.5%.
Euroopa Keskpanga nõukogu tõstis 7. detsembril baasintressimäära 3,5 protsendile.
Markets are anticipating at least one more interest rate increase in spring 2007.
Turud ootavad veel vähemalt ühte intressitõusu 2007. aasta kevadel.
Estonia's economic growth still relies on domestic demand   The Statistical Office estimates Estonia's third-quarter economic growth to be 11.6%.
Eesti majanduskasv tuleb sisenõudlusest   Statistikaameti eelhinnangul oli Eesti kolmanda kvartali majanduskasv 11,6 protsenti.
Estonia's GDP growth has been exceeding 11% for almost a year - since the third quarter of 2005.
Eesti sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasv on ületanud 11 protsenti juba 2005. aasta kolmandast kvartalist alates - seega peaaegu aasta jagu.
No significant changes have taken place in the growth situation of export, private consumption, and investment.
Ekspordi, eratarbimise ning investeeringute kasvutempo vahekorras suuremaid muutusi toimunud ei ole.
The country's economic expansion has reached its peak.
Majanduskasv on praegu haripunktis.
However, Eesti Pank forecasts it to decline close to 8% in 2007.
Eesti Panga prognoosi kohaselt peaks see aga järgmisel aastal taanduma 8 protsendi lähedale.
As before, risks arising from strong domestic demand need close monitoring.
Tugeva sisenõudlusega seotud riskid vajavad endiselt hoolikat jälgimist.
The inflation level is to remain around 4%  Based on the data of the Statistical Office, third-quarter consumer prices increased almost as much as in the two previous quarters, i.e., 4.4%.
Inflatsioon püsib nelja protsendi juures   Statistikaameti teatel kallinesid tarbijahinnad kolmandas kvartalis sama palju kui kahes eelmises ehk 4,4 protsenti.
The fall in the price of oil helped inhibit price hikes in September and October, but core inflation (based on the consumer basket without food, alcohol, tobacco, and fuels) has still continued to grow.
Naftahinna langus aitas septembris ja oktoobris hinnatõusu pidurdada, kuid alusinflatsioon (põhineb tarbijakorvil, mis ei sisalda toitu, alkoholi, tubakatooteid ega kütuseid) on siiski jätkanud kasvu.
The influence of the cheapening of oil prices was no longer discernible in November, thus inflation increased to 4.6%.
Novembris enam naftahinna odavnemine tunda ei andnud ning inflatsioon tõusis 4,6 protsendini.
Rapid wage growth has brought along more expensive services, and the expected price rise of gas and distant heating give reasons to believe the over-four-per-cent inflation level will persist in the near future.
Palkade kiire kasvu tõttu kallinevad teenused ning gaasi ja kaugkütte oodatav hinnatõus annavad alust lähiajal oodata üle neljaprotsendilise inflatsiooni püsimist.
Nevertheless, price pressures may somewhat abate owing to the depreciation of the dollar.
Dollari odavnemisel võivad hinnasurved küll mõnevõrra leevenduda.
Private consumption is gaining momentum   Private consumption growth made the biggest contribution to economic expansion.
Eratarbimine kasvab kiirelt  Eratarbimise kasv andis majanduskasvu suurima panuse.
Retail sales growth accelerated to 19.7% in the third quarter.
Kolmandas kvartalis kiirenes jaekaubanduse kasv 19,7 protsendini.
The 12.7% real growth of net wages and persistently rapid growth of employment in the third quarter also refer to the more vigorous growth of private consumption expenditure.
Eratarbimiskulutuste hoogsamale kasvule viitavad ka kolmandas kvartalis 12,7 protsendini kiirenenud keskmise netopalga reaalkasv ning jätkuvalt tempokas tööga hõivatute arvu kasv.
Investment activity was high in the third quarter as well.
Investeerimisaktiivsus oli kõrge ka kolmandas kvartalis.
Again, private sector investment accounted for a majority thereof.
Suures osas oli taas tegemist erasektori investeeringutega.
Borrowing remained active, which means external debt increased, too.
Laenuvõtmine püsis aktiivne ja see tähendab ka välisvõla kasvu.
Employment at a historically high level   Third-quarter labour market developments corresponded to expectations.
Tööhõive läbi aegade kõrgeim   Tööturu areng oli kolmandas kvartalis ootuspärane.
The demand for new employees is still extensive and more and more supply-side constraints are manifesting themselves.
Nõudlus uute töötajate järele on endiselt suur ning järjest enam ilmneb pakkumispoolseid piiranguid.
The favourable labour market situation has promoted wage growth, which has, unfortunately, not been accompanied by an equally rapid productivity growth.
Tööturu hea seis on soodustanud palkade kasvu, millega ei ole paraku kaasnenud sama kiiret tootlikkuse kasvu.
The number of the unemployed registered with the employment office declined to 12,000.
Registreeritud töötute arv langes novembri alguseks 12 000-le.
For example, in Tallinn and Harju County, the number of vacancies (5,000) exceeds for the first time that of registered unemployed (3,500); the score was still even in August.
Näiteks Tallinnas ja Harjumaal on esmakordselt vabu töökohti (5000) rohkem kui registreeritud töötuid (3500); augustis oli seis veel võrdne.
The number of employees reached its highest level since 12 years (650,000 people).
Töötajate arv püsis viimase 12 aasta kõrgeimal tasemel (650 000 inimest).
Demand for labour force increased primarily in domestic-demand-oriented fields: construction, wholesale and retail trade, and transport, storage and communications.
Tööjõunõudlus kasvas eelkõige sisenõudlusele orienteeritud tegevusaladel: ehituses, hulgi- ja jaekaubanduses ning veonduses, laonduses ja sides.
Favourable outlook for export markets   Although the third quarter showed signs of a decline in the growth of export and manufacturing, the competitiveness of the sectors open to foreign competition has not weakened.
Eksporditurgude väljavaade hea   Kuigi kolmandas kvartalis oli märke ekspordi ja töötleva tööstuse kasvu aeglustumisest, ei ole väliskonkurentsile avatud sektorites konkurentsivõime halvenenud.
Exports growth slowed primarily due to a deceleration in the growth of electronic devices export, but the value added by these export articles has always been rather little for Estonia, as they include a lot of imports.
Ekspordi kasv aeglustus peamiselt nafta ja elektroonikatoodete väljaveo aeglasema kasvu tõttu, mis on aga traditsiooniliselt olnud Eesti jaoks väikse lisandväärtusega ekspordiartiklid, st sisaldavad suures osas importi.
The economic expansion of our main trading partners, Finland and Sweden, is still rapid, and this should have a favourable impact on Estonia's exports.
Meie peamiste kaubanduspartnerite Soome ja Rootsi majanduskasv püsib endiselt kiire, mis peaks soodsalt mõjuma Eesti kauba väljaveole.
Private consumption accounts for the majority of tax revenues   Estonia's robust economic growth led to a rapid growth rate of government income, whereas tax revenues exceeded the level forecasted.
Suured maksulaekumised tulenevad eratarbimisest   Jõuline majanduskasv tagas ka valitsuse tulude kiire kasvu ning maksude laekumine ületas prognoositud taseme.
The contribution of social tax, the receipt of which sped up to 22.5% in November, was the largest again.
Suurima panuse andis taas sotsiaalmaks, mille laekumine kiirenes oktoobris 22,5 protsendile.
The very good VAT income can be mostly attributed to the increased private consumption.
Käibemaksu väga hea laekumise taga on eelkõige suurenenud eratarbimine.
The state budget surplus is reaching 4 billion kroons, i.e., 2% of GDP.
Riigieelarve ülejääk on küündimas nelja miljardi kroonini ehk kahe protsendini SKPst.
ESTONIA'S FINANCIAL SECTOR
EESTI FINANTSSEKTOR
The situation of Estonia's financial sector has been favourable during the past half-year.
Viimasel poolel aastal on Eesti finantssektori seisund püsinud hea.
According to the Eesti Pank forecast, economic growth is expected to slow down to 7-8% during the next couple of years.
Eesti Panga prognoosi järgi aeglustub majanduskasv paari lähiaastaga 7-8% tasemele.
If the slowdown is gradual and moderate, there will be no problems with financial stability in the near future.
Kui aeglustumine toimub järk-järgult ja mõõdukalt, siis ei kaasne sellega finantssektorile olulisi tagasilööke.
The level of capitalisation and liquidity of the banking sector is suitable for the current economic environment and the short-term risks of the banking sector are well-managed with the help of parent banks.
Pangasektori kapitaliseeritus ja likviidsus on praegusele majanduskeskkonnale sobival tasemel ning pangandussektori lühiajalised riskid on emapankade toel hästi juhitud.
Credit growth shows no signs of abatement  The economic situation in Estonia has facilitated the residents' income growth and created a favourable environment for increased optimism.
Laenukasv ei vaibu   Eesti majandusseis on soodustanud elanike sissetulekute kasvu ning loonud soodsa pinnase optimismi suurenemiseks.
Therefore, the loan growth rate of households has persisted at a very high 60-per-cent level throughout 2006.
Selle mõjul on majapidamiste laenukasvutempo püsinud 2006. aastal jätkuvalt väga kõrgel 60 protsendi tasemel.
The household debt burden, which has increased to 38% vis-à-vis GDP and to 70% vis-à-vis disposable income, is on the rise.
Majapidamiste võlakoormus, mis on tõusnud SKP suhtes 38 protsendini ja kasutatava tulu suhtes 70 protsendini, kasvab.
As both loan amounts and key interest rates have increased, the household expenditure spent on repaying loans have grown as well.
Kuna nii laenusummad kui ka baasintressimäärad on tõusnud, on suurenenud ka majapidamiste kulud, mis lähevad laenu tagasimaksmiseks.
So far, the negative impact of interest rate increases has been offset by income growth.
Seni on sissetulekute kasv intressitõusu negatiivset mõju kompenseerinud.
Families that have taken loans during the past year and a half face a bigger risk of running into difficulties should interest rates rise or their income decrease.
Viimase pooleteise aasta jooksul laenu võtnud peredel on suurem oht intresside tõustes või sissetulekute vähenemisel raskustesse sattuda.
The growth rate of corporate debt has remained above 25%.
Ettevõtete võla kasvutempo on püsinud üle 25 protsendi.
Financial risks of the corporate sector have been increasing along with growing loan burdens.
Laenukoormuse suurenedes on kasvanud ettevõtlussektori finantsriskid.
Besides financing their main activities, enterprises take more and more loans to purchase real estate.
Põhitegevuse rahastamise kõrval võtavad ettevõtted üha enam laenu kinnisvara soetamiseks.
This may undermine the competitiveness and profitability of the corporate sector.
See aga võib õõnestada ettevõtlussektori konkurentsivõimet ja kasumlikkust.
Focusing on real estate increases risks of banks  Although the annual growth rate of client deposits has been relatively rapid (33%), a lion's share of the funds lent by banks is obtained from their parent banks in the Nordic countries.
Kinnisvarale keskendumine suurendab pankade riske  Kuigi kliendihoiuste aastakasv on püsinud suhteliselt kiire (33 protsenti), tuleb lõviosa pankade väljalaenatavast rahast kommertspankade emaettevõtetelt Põhjamaades.
The quality of banks' loan portfolios remained good in the third quarter as well: the share of loans overdue for more than 60 days was rather moderate, amounting to 0.3%.
Pankade laenuportfellide kvaliteet püsis kolmandas kvartalis jätkuvalt hea: üle 60 päeva viivises olnud laenude osakaal oli suhteliselt mõõdukal 0,3 protsendi tasemel.
The main risk the banking sector is facing may be the overly large share of real estate development and related investment in the loan portfolio.
Peamiseks pangasektorit ohustavaks riskiks võib kujuneda kinnisvaraarenduse ja -investeeringute liiga suur osakaal laenuportfellis.
The real estate sector used to offer banks a splendid combination of risk and profit, enabling them to boost their profit at a rapid speed.
Varem pakkus kinnisvarasektor pankadele suurepärast riski ja tulu kombinatsiooni ning võimaldas hoogsalt tulusid suurendada.
However, strong dependence on the real estate market increases banks' vulnerability, should negative developments occur in the market.
Tugev sõltuvus kinnisvaraturust suurendab aga pankade haavatavust, juhul kui sel turul peaks tekkima negatiivseid suundumusi.
The number of real estate transactions on the fall   Resulting from a high price level and increased supply, demand has been decreasing in the real estate market.
Kinnisvaratehingute arv vähenemas   Eluasemeturul on nõudlus kõrge hinnataseme ja pakkumise suurenemise tõttu vähenenud.
Although the volume of real estate transactions was nearly a half bigger year-on-year, it succumbed to the volume of the second quarter.
Kuigi kinnisvaratehingute maht oli kolmandas kvartalis pea poole suurem kui aasta tagasi, jäi see alla teise kvartali mahule.
In addition, the number of purchase and sale transactions of real estate was 8-10% smaller in the third quarter compared to the second half of 2005.
Samuti oli eluasemete ostu-müügitehingute arv kolmandas kvartalis 8-10 protsenti väiksem kui möödunud aasta teisel poolel.
This shows that the real estate market is balancing out, as the earlier high demand has subdued because of increased supply and higher prices.
See näitab, et kinnisvaraturg on tasakaalustumas, kuna varasem suur nõudlus on pakkumise kasvu ja kõrgema hinnataseme tõttu taandunud.
Smaller demand is also reflected in the average value of real estate transactions, the growth of which decelerated to 34% as regards apartments in the third quarter of 2006.
Nõudluse kahanemist väljendab ka eluasemetehingute keskmine väärtus, mille kasv aeglustus 2006. aasta kolmandas kvartalis korterite puhul 34 protsendile.
This provides a basis for presumptions that the peak of purchasing and selling housing took place in the fourth quarter of 2005.
See annab alust eeldada, et eluaseme ostu-müügi aktiivsuse kõrgperiood jäi möödunud aasta neljandasse kvartalisse.
Economic policy survey   Estonia's third-quarter economic growth vas rapid.
Majanduspoliitiline kokkuvõte  Eesti majandus kasvas kolmandas kvartalis väga kiiresti.
It again exceeded the feasible 7-8% level and was even inflationary in some sectors.
Kasv ületas taas jõukohast 7-8 protsendi taset ning oli mõnes sektoris ka inflatsiooniline.
Our economic expansion is being driven by very strong domestic demand, which, in turn, relies on the credit boom financed from abroad and a rapid income growth.
Majanduskasvu soodustab väga suur sisenõudlus, mis omakorda tugineb välismaalt rahastatavale laenubuumile ja sissetulekute kiirele kasvule.
In addition, discrepancies between wages and productivity growth persist.
Samuti püsib ebakõla palga ja tootlikkuse kasvu vahel.
A situation like this requires economic policies curbing the risk of overheating.
Sellises olukorras peab jätkuma majanduspoliitika, mis piiraks ülekuumenemise ohte.
The steps taken by Eesti Pank so far, as well as the state fiscal policy have, in general, supported such approach.
Seda on Eesti Panga senised sammud ning riigi eelarvepoliitika üldiselt toetanud.
Owing to the measures enforced by Eesti Pank, banks increased their capital buffers, which means they are better prepared to face setbacks in less favourable times.
Eesti Panga meetmete mõjul suurendasid pangad kapitalipuhvreid, mis tähendab pankadele paremat valmisolekut raskemateks aegadeks.
During the three-year transition period within the framework of the new capital adequacy accord (Basel II), which take effect next year, Eesti Pank decided to preserve a 100% risk weighting for housing loans in calculating the floor for the capital adequacy ratio and adhere to the current 10% capital requirement as regards credit risk as a whole.
Järgmisest aastast kehtima hakkavas uues kapitali adekvaatsuse arvutamise korras (Basel II) otsustas Eesti Pank säilitada kolmeaastaseks üleminekuperioodiks kapitali adekvaatsuse alamäära arvestuses 100protsendise riskikaalu eluasemelaenudele ning jääda krediidiriski osas tervikuna senise 10protsendise kapitalinõude juurde.
Taking into account Estonia's current economic situation, it is important that the government's fiscal policy does not amplify the economic cycle.
Praeguses majandussituatsioonis on jätkuvalt tähtis, et valitsuse eelarvepoliitika ei võimendaks majandustsüklit.