natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the end of May, the loan and leasing portfolio totalled 245 billion kroons, 6.6 per cent down from a year ago and comparable to end-2007 levels.
Mai lõpus oli laenu- ja liisinguportfelli maht 245 miljardit krooni, mis on 6,6 protsenti väiksem kui aasta tagasi ning võrdväärne 2007. aasta lõpu tasemega.
Although more loans were issued in May than in the previous four months, the activity of lending did not increase notably.
Kuigi mais väljastati rohkem laene kui eelnevatel kuudel, pole laenuaktiivsus siiski veel oluliselt tõusnud.
The stock of corporate loans totalled over 3.3 billion kroons, with one major loan accounting for around 25 per cent of that.
Ettevõtetele väljastati kokku üle 3,3 miljardi krooni laene ja liisinguid, millest ligi veerandi moodustas üks suur laen.
The stock of new housing loans issued in May amounted to 578 million kroons and exceeded the results of previous months and also year-ago levels.
Väljastatud eluasemelaenude maht oli samuti mais selle aasta suurim, ulatudes 578 miljoni kroonini ning ületas esimest korda sellel aastal aastataguseid näitajaid.
The quality of the loan portfolio worsened again in May over several months, as the stock of loans overdue for more than 60 days increased by 821 million kroons and constituted 7 per cent of the loan portfolio.
Üle mitme kuu halvenes mais laenuportfelli kvaliteet, kui üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht kasvas 821 miljoni krooni võrra ning nende osakaal laenuportfellis tõusis 7 protsendini.
The quality suffered primarily from loans issued to companies, in particular to the commercial real estate sector.
Portfelli kvaliteet halvenes ettevõtete, peamiselt kommertskinnisvara sektori laenude tõttu.
Meanwhile, the stock of housing loans overdue for more than 60 days declined by 77 million kroons and accounted for 4.5 per cent of total housing loans.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud eluasemelaenude maht aga kahanes 77 miljoni krooni võrra, moodustades 4,5 protsenti kõikidest eluasemelaenudest.
The interest rates on long-term loans remained unchanged regardless of slight growth in the loan stock.
Vaatamata veidi kasvanud laenumahule jäid pikaajaliste laenude intressimäärad muutumatuks.
The interest rates on new loans stood at the average level of the past twelve months: the average rates on long-term corporate loans and housing loans were 4.3 and 3.4 per cent respectively.
Uute laenude intressimäärad püsisid mais viimase kaheteistkümne kuu keskmise tasemel - ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 4,3 protsenti ning eluasemelaenude oma 3,4 protsenti.
The stock of non-financial sector deposits grew further in May, which reflects prudent financial behaviour of companies and households.
Jätkuvalt kasvasid aga reaalsektori hoiused, mis peegeldab ettevõtete ja eraisikute ettevaatlikku finantskäitumist.
In May, corporate deposits increased by a total of 1.3 billion kroons to 57.7 billion kroons, over 10 per cent more than a year ago.
Mais kasvasid ettevõtete hoiused kokku üle 1,3 miljardi krooni võrra 57,7 miljardi kroonini, mis on üle kümnendiku rohkem kui aasta tagasi.
The stock of household deposits remained virtually unchanged at 55.9 billion kroons.
Eraisikute hoiuste maht jäi praktiliselt muutumatuks 55,9 miljardi krooni tasemel.
By the end of May, the share of time deposits had dropped to 56 per cent of total household deposits.
Tulenevalt langenud hoiuseintressimääradest jätkus eraisikute suundumus paigutada üha vähem raha tähtajalistele hoiustele, mai lõpuks langes nende hoiuste osakaal 56 protsendini.
Figure 1.
Joonis 1.
Corporate loans issued per month (excluding overdraft)
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud laenude maht (v.a arvelduskrediit)
Figure 2.
Joonis 2.
Share of loans overdue by more than 60 days in the portfolio
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal portfellis
Figure 3.
Joonis 3.
The volume of corporate and household deposits and the annual deposit growth rate
Ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht ning aastakasv
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
This was reflected in the improvement in both economic activity and forecasts.
See peegeldus nii majandusaktiivsuse kasvus kui ka prognooside paranemises.
However, government debts, which are soaring due to budget deficits, may pose a threat to further economic recovery and the functioning of financial markets.
Majanduse edasist taastumist ja rahvusvaheliste finantsturgude toimimist võib aga ohustada eelarvepuudujääkide tõttu kasvav valitsuste võlakoormus.
Estonia's exports have been driven by growing external demand and the flexibility of companies.
Eesti eksporti on toetanud taastuv välisnõudlus ja ettevõtete paindlikkus.
Goods exports increased by a fifth year-on-year during the first four months of 2010.
Kaupade väljavedu on tänavu esimese nelja kuuga kasvanud aastatagusega võrreldes viiendiku võrra.
Looking ahead, companies have to step up productivity in order to expand their market share.
Ettevaates peavad ettevõtted turuosa suurendamiseks tõstma tootlikkust.
In order to restore employment, it is necessary to implement measures boosting the competitiveness of employees in the labour market.
Tööhõive taastamiseks tuleb rakendada tööjõu konkurentsivõimet parandavaid meetmeid.
According to Statistics Estonia, unemployment hiked to 19.8% in the first quarter of 2010.
Statistikaameti andmeil kasvas tööpuudus esimeses kvartalis 19,8 protsendini.
Although it has become somewhat easier to find work, unemployment will remain high in the coming years.
Kuigi töölesaamise võimalused on juba paremad, jääb tööpuudus veel lähiaastatelgi kõrgeks.
The need to increase productivity sets different requirements to labour force as well.
Vajadus tootlikkust tõsta esitab teistsuguseid nõudmisi ka tööjõule.
Domestic price growth must be kept in check by promoting competitiveness and conducting efficient competition supervision.
Kodumaist hinnatõusu tuleb vaos hoida konkurentsi soosimise ning tõhusa konkurentsijärelevalvega.
Inflation picked up in the first half of 2010, reaching 3% in May compared to the previous year.
Inflatsioon kiirenes esimesel poolaastal, jõudes mais 3 protsendini mullusega võrreldes.
This was caused by price increases in external markets and tax rises in Estonia.
Selle põhjused on välisturgude hinnatõus ja Eesti maksutõusud.
However, inflation due to tax rises (which were made to improve the budgetary position) is of one-off nature.
Eelarveseisu parandamiseks tehtud maksutõusudest johtuv inflatsioon on aga ajutine.
If price increases in the external environment subside, inflation in Estonia will slow in the second half of the year.
Kui väliskeskkonna hinnatõus taltub, siis aeglustub inflatsioon Eestis aasta teisel poolel.
Risks to the functioning of the Estonian financial system have shrunk during spring, while risks arising from the external environment have grown.
Eesti finantssüsteemi toimimist ohustavad riskid on kevade jooksul vähenenud, kuid samal ajal on kasvanud väliskeskkonnast tingitud riskid.
The financial position of the Estonian exporting sector is on the mend and low key interest rates are contributing to the decline in debt servicing costs. .
Eesti ekspordisektori finantsseis on paranemas ja laenuteenindamise kulud on madalate baasintressimäärade toel jätkuvalt vähenenud.
Nevertheless, since some euro-area countries are experiencing a government debt crisis, uncertainties have arisen in the external environment in recent months.
Samas on väliskeskkond muutunud europiirkonna mõnes riigis aset leidnud võlakriisi tõttu viimastel kuudel ebakindlamaks.
If the external environment deterioration continues, it is possible that assessments of the funding possibilities of banks and of the materialisation of a credit risk, which have improved over the past half a year, will worsen again.
Kui väliskeskkonna halvenemine jätkub, siis tekib oht, et viimase poole aasta jooksul paranenud hinnangud pankade rahastamisvõimalustele ja krediidiriski realiseerumisele halvenevad taas.
The banking sector is likely to post a profit this year, since banks are making considerably less provisions to cover possible loan losses.
Pangad teevad sellel aastal võimalike laenukahjumite katteks varasemast märksa vähem provisjone, mis võimaldab sektoril aasta kasumiga lõpetada.
Improvement in the credit portfolio quality of banks will take time, depending on economic growth and on the labour market situation.
Pankade krediidiportfelli kvaliteedi paranemine võtab majanduskasvust ja tööturu olukorrast lähtuvalt aega.
The share of loans overdue by more than 60 days will be about 6% in 2010 and it will start to decline next year.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal püsib sel aastal 6 protsendi tasemel ning hakkab alanema järgnevatel aastatel.
Credit market activity has primarily been affected by subdued demand, but lending may also be inhibited by the planned amendments to legislation.
Laenuturu aktiivust on eelkõige mõjutanud tagasihoidlik nõudlus, kuid majanduskasvu taastumiseks vajalikku pankade laenuvalmidust võib pärssida ka kavandatav seadusandluse muudatus.
From the point of view of credit market developments and financial stability it is important that the new act regulating the restructuring of household debts would neither deteriorate the repayment discipline nor increase transaction costs related to debt liabilities.
Laenuturu arengu ja finantsstabiilsuse seisukohalt on oluline, et eraisikute võlgade ümberkujundamist käsitlev seadus ei halvendaks majapidamiste maksedistsipliini ega suurendaks võlasuhetega seotud tehingute kulu.
If the ECOFIN's decision on the adoption of the euro in Estonia is positive, preparations to gradually reduce the reserve requirement in Estonia will start in the second half of the year.
Eesti Pank alustab pärast Euroopa Liidu rahandusministrite kinnitavat otsust euro kasutuselevõtu kohta Eestis teisel poolaastal kohustusliku reservi nõude järkjärgulist vähendamist.
Subsequent to the official accession decision, the current 15% reserve requirement will decline to 11% on 1 September and to 7% on 1 November.
Ametliku liitumisotsuse järel väheneb pankadele kehtiv 15protsendine kohustusliku reservi nõue 1. septembril 11 protsendile ja 1. novembril 7 protsendile.
As from 1 January 2011, the reserve requirement will be 2% for liabilities with maturity below two years and 0% for liabilities with maturity over two years.
Alates 1. jaanuarist 2011 on kohustusliku reservi nõue alla kaheaastase tähtajaga kohustuste korral 2 protsenti ja üle kaheaastase tähtajaga kohustuste korral 0 protsenti.
Lowering the reserve requirement is not expected to bring along changes in banks' risk assessments and credit conditions, since the financial strength of our banking groups is rather good.
Arvestades pangagruppide praegust finantstugevust, ei peaks reservinõude alandamine kaasa tooma muutusi pankade riskihinnangutes ja laenutingimustes.
It is likely banks will use the reserves becoming available to reduce their external debt.
Tõenäoliselt kasutavad pangad vabanevaid reserve oma välisvõlgnevuse vähendamiseks.
It also demonstrates that Estonia's private and general government sector are willing to carry out extensive changes to adjust to new circumstances.
Samuti seda, et Eesti era- ja valitsussektor on võimelised vajadusel suuri muutusi läbi viima, et kohaneda uute oludega.
At the same time, he said, it is necessary to remain flexible and make sure the fiscal stance will improve in line with the planned schedule.
Samas lisas Kaasik, et ettevaates on vaja jätkata paindlikku tegutsemist ja tagada, et valitsuse eelarvepositsioon paraneks planeeritud graafikus.
Standard & Poor's said in their decision that Estonia's accession to the euro area should reduce the exchange rate risk and improve Estonia's access to European capital markets.
Reitinguagentuur Standard&Poor's märkis oma otsuses, et Eesti liitumine euroalaga 2011. aastast peaks oluliselt vähendama vahetuskursi riski ja parandama seega Eesti ligipääsu Euroopa kapitaliturgudele.
In addition, the rating agency noted that Estonia has consistently demonstrated the economic, fiscal and labour market flexibility required to function within a monetary union.
Lisaks märkis agentuur oma teates, et Eesti on järjekindlalt näidanud majanduse, riigirahanduse ja tööturu paindlikkust, mis on vajalik, et hakkama saada rahaliidu tingimustes.
According to the agency, the stable outlook refers to Estonia's improving external competitiveness and the willingness to lessen its reliance on external funds.
Riigireitingu stabiilne väljavaade peegeldab reitinguagentuuri sõnul Eesti majanduse konkurentsivõime paranemist ja valmidust vähendada sõltuvust välisrahastamisest.
The last time Standard & Poor's assessed Estonia's ratings was in February 2009, when they upgraded the outlook to stable from negative.
Viimati hindas Standard&Poor's Eesti riigireitingut käesoleva aasta veebruaris, mil nad tõstsid reitingu väljavaate negatiivselt tasemelt stabiilseks.
Moody's rating to Estonia is A1 with stable outlook.
Eestile omistatud Moody'se riigireiting on A1 stabiilse väljavaatega.
Fitch Ratings has given us the rating BBB+.
Reitinguagentuuri Fitch on hinnanud Eesti riigireitingu tasemele BBB+.
Further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0745, +372 , 527 5055  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Hanna Vaga  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 21 September 2008.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 21. septembril.
Further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Ingrid Mitt  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
The trend has been visible since the first half of 2009.
See trend on kestnud 2009. aasta esimesest poolest alates.
Goods export growth has been picking up speed, whereas services export growth has been slowing.
Kaupade väljaveo kasv on seejuures olnud kiirenev, teenuste oma aga aeglustuv.
All in all, changes in Estonia's external trade were not very extensive.
Kokkuvõttes olid muutused Eesti väliskaubanduses väikesed.
Goods turnover was considerably livelier than a year ago, but this was mostly due to goods delivered here to be processed.
Kaubakäive oli küll märksa elavam kui aasta tagasi, kuid seda peamiselt töötlemiseks tarnitud kaupade tõttu.
The current account surplus was almost in the same magnitude as a year ago, accounting for 0.4% of the quarterly GDP.
Jooksevkonto ülejääk oli pea sama suur kui aasta tagasi ja moodustas 0,4 protsenti kvartali SKP suhtes.
Compared to end-2009, the surplus has decreased mostly due to seasonal factors.
Eelmise aasta lõpuga võrreldes on ülejääk kahanenud peamiselt hooajaliste tegurite tõttu.
The imputed inflow of investment income also contributed to the current account surplus.
Lisaks vähendas jooksevkonto ülejääki investeerimistulude arvestuslik väljavool.
Namely, reinvested earnings were in the first quarter more than twice larger than in 2009 on average.
Nimelt oli reinvesteeritud kasum I kvartalis üle kahe korra suurem kui 2009. aasta jooksul keskmiselt.
This refers to increasing profitability in most fields of activity.
See peegeldab kasumi kasvu enamikul tegevusaladel.
Here it needs to be stressed that there occurred no actual outflow of money.
Seejuures tuleb rõhutada, et tegemist ei olnud raha tegeliku väljavooluga.
Nearly half of the reinvested earnings is attributable to banks and was used to write down loans.
Umbes pool reinvesteeritud kasumist langeb pankade arvele, kes kasutasid selle ära laenude allahindlusteks.
Looking at capital inflows, the only clearly distinguishable trend was an increase in current and capital transfers from the EU budget.
Kapitalivoogude poolel oli endiselt ainus selgelt eristuv suund Euroopa Liidu eelarvest laekuvate jooksev- ja kapitaliülekannete kasv.
The rest consisted in the exchange of shares for debt securities (caused by the wish to hedge risks) and decrease in debt to parent banks.
Muus osas võib täheldada vaid riski maandamisest ajendatud suundumust vahetada aktsiad võlakirjade vastu ning võlgnevuse vähendamist emapankade ees.
The latter, in turn, refers to small credit demand and growth in domestic saving.
Viimane kajastab omakorda väikest laenunõudlust ja sisemaiste säästude kasvu.
For instance, the first quarter's money outflow (through the financial account) was smaller than the increase in deposits in Estonia's banks over the same period.
Näiteks oli kogu I kvartali jooksul (finantskonto kaudu) toimunud raha väljavool väiksem sama perioodi hoiuste juurdekasvust Eesti pankades.
This will start to reflect in the debt-to-GDP ratio.
Jooksevkonto ülejääk tähendas välisvõla jätkuvat vähenemist, mis hakkab kajastuma ka SKP suhtes mõõdetavas võlakoormuse näitajas.
The latter dropped below 125% and net debt to 34%.
Viimane langes alla 125 protsendi ning netovõlg alla 34 protsendi taseme.
Owing to reserves accumulated in good times, the government is still a lender.
Tänu kiire kasvu ajal kogutud reservidele on valitsus veel laenuandja rollis.
The predominance of claims accounted for 1% of annual GDP.
Nõuete ülekaal moodustas ühe protsendi aastasest SKPst.
Energy and dairy products were the main contributors to the rise in the cost of the consumer basket.
Tarbija ostukorvi kallinemisse panustasid peamiselt energia ja piimatooted, mis on suuresti välisturgude hinnatõusu tagajärg.
Prices still have room for downward adjustment.
Seetõttu on hindadel veel allapoole kohandumise ruumi.
Price rise, on the contrary, may inhibit the recovery of growth.
Hindade tõus seevastu võib majanduskasvu taastumist pärssida.
The consumer price level of food and non-alcoholic drinks remained nearly unchanged in May.
Toiduainete ja mittealkohoolsete jookide tarbijahindade tase mais peaaegu ei muutunud.
The hike in the price of dairy products (5%) was offset by the seasonal cheapening of fresh vegetables.
Ulatuslikku piimatoodete kallinemist (5 protsenti) tasakaalustas värske köögivilja hooajaline odavnemine (13,5 protsenti).
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Telephone: +372 6680 745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Viljar Rääsk  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Information on the trainings will also be disseminated with the help of media and local governments.
Infot selle kohta on kavas edastada kohaliku meedia ja omavalitsuste abiga.
In addition, Eesti Pank, in cooperation with the European Central Bank, will launch an advertising campaign in autumn to introduce euro security features to the general public.
Lisaks plaanib Eesti Pank koostöös Euroopa Keskpangaga alustada tänavu sügisel televisioonis ja trükimeedias reklaamikampaaniat, et tutvustada Eesti inimestele euro sularaha turvamärke.
The purpose of the training programme is to raise the awareness of cash handlers and general public of euro cash in order to minimize the spread of possible counterfeit banknotes.
Euro kasutuselevõtu raames toimuva koolitusprogrammi eesmärgiks on tõsta sularahakäitlejate ja avalikkuse teadlikkust euro sularaha kohta, et seeläbi takistada võimalikku valeraha levikut.
The loan and leasing stock stood at 246 billion kroons at the end of the month, being 6.6% down on the same period a year ago.
Kuu lõpus ulatus laenu- ja liisinguportfelli maht 246 miljardi kroonini, olles aastatagusega võrreldes 6,6 protsenti väiksem.
The corporate loan and leasing stock contracted by 8.7% over the past year.
Viimase aasta jooksul vähenes ettevõtetele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht 8,7 protsenti.
At the same time, caused by the large share of housing loans with long maturities, the household loan and leasing stock fell by 4.1%.
Samal ajal kahanes eraisikutele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht 4,1 protsenti, mis tulenes pika tähtajaga eluasemelaenude suurest osakaalust.
Like in previous months, borrowing remained subdued in April as well.
Laenuaktiivsus püsis aprillis varasemate kuudega võrreldaval madalal tasemel.
The stock of loans issued to enterprises within the month amounted to 2 billion kroons.
Kuu jooksul ettevõtetele väljastatud laenude maht ulatus 2 miljardi kroonini.
Nearly half of the new loans went to the trading and industrial sector.
Ligi pool aprillis antud uutest laenudest läks kaubandus- ja tööstussektorile.
Although the confidence of households has improved over the past half a year, demand for housing loans remained very modest, irrespective of the relatively low price level of real estate.
Vaatamata eraisikute viimase poole aasta jooksul paranenud kindlustundele püsis eluasemelaenude nõudlus kinnisvaraturu suhteliselt madala hinnataseme juures ka aprillis väga tagasihoidlik.
The stock of new housing loans issued within the month was 13% smaller than the average level of 2009.
Kuu jooksul väljastatud uute eluasemelaenude maht oli 2009. aasta keskmisest tasemest 13 protsenti väiksem.
The stock of overdue loans did not change much compared to previous months.
Viivislaenude maht ei muutunud aprillis varasemate kuudega võrreldes märkimisväärselt.
The stock of loans overdue by more than 60 days decreased by 165 million kroons, but their share in the portfolio remained at the level of 6.7%, like in March.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht vähenes 165 miljoni krooni võrra, kuid nende osakaal portfellis jäi sarnaselt märtsiga 6,7 protsendi tasemele.
The quality of loans issued to the corporate sector improved in April, but the share of housing loans overdue by more than 60 days increased by 1 percentage point, reaching 4.6%.
Aprillis paranes ettevõtetele väljastatud laenude kvaliteet, kuid eraisikute üle 60 päeva maksetähtaega ületavate eluasemelaenude osakaal suurenes 0,1 protsendipunkti võrra 4,6 protsendini.
Improvement in the quality of the loan portfolio is a time-consuming process, which will take years even if economic activity picks up.
Laenuportfelli kvaliteedi paranemine on aeganõudev protsess ning võtab ka majandusaktiivsuse kasvades aastaid.
Similar to other banking-sector indicators, interest rates on new long-term loans remained also at a level comparable to earlier months.
Uute pikaajaliste laenude intressimäärad jäid, nii nagu teisedki pangandussektori näitajad, varasemate kuudega võrreldavale tasemele.
The average interest rate was 3.3% on new corporate loans and 3.6% on new housing loans.
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimäär oli aprillis 3,6 protsenti ning eluasemelaenude oma 3,3 protsenti.
The volume of corporate and household deposits increased by 545 million kroons (i.e., 0.5%) in April , amounting to 112.2 billion kroons.
Eesti eraisikute ja ettevõtete hoiuste maht suurenes aprillis 545 miljoni krooni võrra ehk 0,5 protsenti, ulatudes kuu lõpus 112,2 miljardi kroonini.
Corporate deposits have increased the most in 2010.
2010. aastal on kasvanud eelkõige ettevõtete hoiused.
At end-April, the stock of corporate deposits was 10% larger year-on-year.
Aprilli lõpus oli ettevõtete hoiuste maht aastatagusest 10 protsenti suurem.
Monthly growth of household and corporate loans and leases in Estonia
Eesti ettevõtete ja eraisikute laenu ja liisingu kuine kasv
The weighted average interest rate on housing loans and long-term corporate loans issued within a month and 6-month EURIBOR
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude kaalutud keskmine intressimäär ja 6 kuu EURIBOR
The financial sector statistics and publication calendar are available on the web site of Eesti Pank at      www.bankofestonia.info/pub/en/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga on kättesaadav Eesti Panga kodulehel www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.