natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although European countries have made structural reforms to improve competitiveness, it will take time for the effects to become apparent, and some countries will require additional reforms.
Kuigi Euroopa riikides on konkurentsivõime parandamiseks tehtud struktuurireforme, võtab mõju ilmnemine aega ning mitmes riigis on vaja lisareforme.
It will also take time for companies and banks to adjust their balance sheets.
Lisaks võtab aega ettevõtete ja pankade poolt oma bilansside korrastamine.
Growth in European countries is being helped by the reduced need for consolidation from governments, a monetary policy that is accommodative for growth, and a loosening of credit restrictions.
Euroopa riikide kasvu soodustavad samal ajal valitsemissektori vähenenud konsolideerimisvajadus, majanduskasvu toetav rahapoliitika ja krediidipiirangute leevenemine.
The outlook for growth in the euro area is also improved by the fall in the euro, which has made exports from the single currency area more competitive.
Euroala majanduskasvu väljavaadet parandab ka odavnenud euro, mis on suurendanud ühisrahapiirkonna ekspordi konkurentsivõimet.
Opportunities for Estonian exports would be boosted by expansion into new markets.
Eesti ekspordivõimalusi avardaks uutele turgudele laienemine.
Diversifying markets would also help to improve the outlook for economic growth, as Estonia’s current trading partners are growing more slowly than the rest of the world.
Turgude mitmekesistamine aitaks parandada ka majanduskasvu väljavaadet, kuna praegused kaubanduspartnerid kasvavad aeglasemalt kui muu maailm.
Despite the intensive use of available resources and favourable financing conditions, the production capacity in the Estonian economy has not increased significantly in the past two years as uncertainty about the recovery in demand has restrained investment.
Hoolimata olemasolevate ressursside intensiivsest rakendamisest ja soodsatest rahastamistingimustest pole Eesti majanduse tootmisvõimsus viimasel kahel aastal eriti suurenenud, sest ebakindlus nõudluse taastumise suhtes on piiranud investeeringuid.
Labour shortages will worsen in the years ahead and in the next two years alone the number of people of working age will fall by around 15,000.
Tööjõupuudus eelseisvatel aastatel süveneb: ainuüksi järgmise kahe aasta jooksul kahaneb tööealiste inimeste arv umbes 15 000 võrra.
In consequence investment is expected to be focused mainly on raising the efficiency of production.
Investeeringuid tehakse ootuste kohaselt seega eelkõige tootmise tõhustamiseks.
Although wage growth has slowed somewhat, the wage pressures caused by labour shortages will remain.
Kuigi palgakasv on mõnevõrra aeglustunud, jääb tööjõunappusest tingitud surve palgakasvule kestma.
On top of this, the minimum wage will be raised again in 2015, when new wage agreements will also come into force in several sectors.
Lisaks sellele jätkub 2015. aastal miinimumpalga tõus ning mitmel tegevusalal jõustuvad uued palgakokkulepped.
Persistent growth in labour costs and tougher competition for employees will more and more firmly push companies that cannot increase their productivity out of the market.
Tööjõukulude püsiv kasv ja tihedam konkurents töötajate pärast tõrjub turult üha jõulisemalt välja neid ettevõtteid, kes ei suuda tootlikkust kasvatada.
Despite the decline in the labour force, unemployment will not fall significantly over the next two years, as there remains a major problem of the mismatch between the skills of those looking for work and the needs of employers.
Hoolimata tööjõu vähenemisest tööpuudus kahel järgmisel aastal märgatavalt ei kahane, sest teravaks probleemiks on endiselt tööotsijate oskuste sobimatus ettevõtete nõutuga.
More attention needs to be paid to development of the labour force for structural unemployment to be reduced and the labour market to be made more efficient.
Struktuurse tööpuuduse vähendamiseks ja tööturu efektiivsemaks toimimiseks on vaja pöörata rohkem tähelepanu tööjõu arendamisele.
Consumer price inflation fell in 2014 and went below zero in June for the first time since the crisis.
Tarbijahindade inflatsioon 2014. aastal aeglustus ning langes juunis esimest korda pärast kriisi alla nulli.
Four years ago prices fell across a wide range of goods and services, but this year the fall in prices has mainly been caused by cheaper energy and food.
Kui neli aastat tagasi oli hinnalangus toodete ja teenuste võrdluses laiapõhjaline, siis sel aastal põhjustas hinnalangust peamiselt energia ning toiduainete odavnemine.
Prices will stop falling at the start of 2015 and inflation will pick up in the next two years, but it will remain subdued.
Hinnalangus lõppeb 2015. aasta alguses ning kahel järgmisel aastal inflatsioon kiireneb, kuid jääb siiski vaoshoituks.
Higher labour costs will make the prices of domestic goods and services rise faster than those of imported goods and services.
Tööjõu kallinemise tõttu tõusevad kodumaiste toodete ja teenuste hinnad kiiremini kui imporditud kaupade ja teenuste hinnad.
Despite the weak economic climate, the rapid growth in wages and household consumption have increased government tax revenues in 2014, which has improved the state finances.
Hoolimata nõrgast majanduskonjunktuurist on palkade ja majapidamiste tarbimise kiire kasv suurendanud 2014. aastal maksutulu, mis on omakorda parandanud riigi rahanduse seisukorda.
However, the budget still remains in deficit.
Eelarve jääb sel aastal siiski puudujääki.
Tax changes next year and higher pensions and child benefits will widen the budget deficit further.
Järgmisel aastal, kui jõustuvad maksumuudatused ning suurenevad pensionid ja lastetoetused, süveneb puudujääk veelgi.
Though the nominal budget deficit will remain small in the years ahead, the structural deficit and the resulting need for consolidation may make tax rises or lower spending growth necessary.
Kuigi nominaalne eelarve puudujääk püsib järgmistel aastatel väike, võib struktuurse puudujäägi ja sellest tuleneva konsolideerimisvajaduse tõttu tekkida vajadus tõsta makse või piirata kulusid.
The gap between growth in wages in the public and private sectors has widened this year, but the gap should close in order to allow wage pressures to ease.
Avaliku ja erasektori palgakasvu vahe on sel aastal suurenenud, aga palgasurve leevenemise jätkumiseks peab kasvuvahe taanduma.
The resilience of the Estonian economy to risks has improved because debt levels have lowered, there are fewer problem loans, and savings have increased.
Eesti majanduse vastupanuvõime riskidele on paranenud tänu erasektori väiksemale laenukoormusele, probleemsete laenude vähenemisele ja suurenenud säästudele.
Furthermore, the risks to the Estonian economy from real estate prices and from excessive growth in labour costs are smaller than they were six months ago.
Lisaks sellele on poole aasta taguse ajaga võrreldes vähenenud kinnisvara hinna kasvuga seotud riskid ning leevenenud tööjõukulude ülemäärase kasvuga seotud ohud.
Growth in the Estonian economy could be vulnerable to uncertainty about the recovery of growth in European countries and to geopolitical tensions.
Eesti majanduskasvu võivad ohustada Euroopa riikide majanduskasvu taastumise ebakindlus ja geopoliitilised pinged.
The threats to growth could affect certain individual sectors or industries particularly, as was seen with the recent trade sanctions.
Majanduskasvu ohud võivad puudutada teravalt üksikuid valdkondi, nagu tõestasid ka hiljutised kaubandussanktsioonid.
GDP at current prices (EUR billion)
SKP jooksevhindades (mld eurot)
18,74
18,74
19,52
19,52
20,44
20,44
21,64
21,64
0,33
0,33
-0,01
-0,01
-0,15
-0,15
GDP at constant prices, change (%)
SKP püsivhindades, muutus (%)
Private consumption at constant      prices, change (%)
Eratarbimine püsivhindades, muutus (%)
General government consumption      at constant prices, change (%)
Valitsemissektori tarbimine      püsivhindades, muutus (%)
Gross fixed capital formation      at constant prices, change (%)
Kapitali kogumahutus põhivarasse      püsivhindades, muutus (%)
Exports at constant prices, change (%)
Eksport püsivhindades, muutus (%)
Imports at constant prices, change (%)
Import püsivhindades, muutus (%)
GDP per person employed, change (%)
SKP töötaja kohta      püsihindades, muutus (%)
Consumer price index, change (%)
Tarbijahinnaindeks, muutus (%)
Harmonised index of consumer      prices, change (%)
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks,      muutus (%)
-1,7
-1,7
Average gross monthly      wages, change (%)
Keskmine brutokuupalk, muutus (%)
Private sector loan stock at      the period end, change (%)
Erasektori laenujääk perioodi      lõpus, muutus (%)
Gross external debt (% of GDP)**
Brutovälisvõlg (% SKPst)**
93,6
93,6
97,6
97,6
93,8
93,8
89,6
89,6
15,4
15,4
14,7
14,7
13,4
13,4
* GDP and its components are shown as chain-linked values     ** Data for the external debt have changed since the balance of payment started being compiled using the new BPM6 methodology.
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena     ** Välisvõla andmed on muutunud seetõttu, et maksebilansi koostamisel mindi üle uuele metoodikale BPM6.
At the same time last year the current account was in deficit.
Eelmisel aastal samal ajal oli jooksevkonto puudujäägis.
The surplus of 0.4% of GDP of the quarter shows the capacity of Estonia's economy to increase exports despite the weakness of external demand.
Kvartali SKP suhtes 0,4%ni küündiv ülejääk näitab Eesti majanduse võimet kasvatada eksporti kesisest välisnõudlusest hoolimata.
Exports of goods and services in the third quarter were 4.4% higher at current prices than in the same quarter of last year.
Kaupade ja teenuste väljavedu oli kolmandas kvartalis jooksevhindades 4,4% suurem kui aasta varem.
The main contributor to the surplus was the export of transport services.
Jooksevkonto ülejäägi tekkimisse panustas peamiselt veoteenuste eksport.
The terms of trade for services also helped turn the current account deficit into a surplus.
Jooksevkonto puudujäägi asendumist ülejäägiga toetasid teenuste puhul ka kauplemistingimused – teenuste ekspordihinnad kasvasid kiiremini kui impordihinnad.
The current account surplus also indicates that investment activity is lower than savings.
Lisaks sellele näitab jooksevkonto ülejääk säästmisega võrreldes väikest investeerimisaktiivsust.
The data for GDP released today show that investments in fixed capital fell by only 2% at current prices, while domestic demand increased by 5%.
Täna avaldanud SKP andmetele järgi vähenesid põhivarasse tehtud investeeringud jooksevhindades ümmarguselt 10%, samal ajal kui kogu sisenõudlus kasvas ligikaudu 4%.
Low investment activity is also indicated by the movement of capital.
Väike investeerimisaktiivsus peegeldub ka kapitaliliikumises.
Although most of the profit generated in companies with foreign ownership is reinvested in the Estonian economy, there was a small net outflow of capital in the third quarter of the year.
Ehkki enamik välisomanike äriühingutes loodud kasumist taasinvesteeriti Eesti majandusse, oli selle aasta kolmandas kvartalis tegemisest kapitali väikese netoväljavooluga.
Loans granted by Estonian residents have grown faster than those they have taken since the crisis, which also reflects the repayment of loans.
Eesti residentide antud laenud on pärast kriisi kasvanud võetud laenudest kiiremini, mis kajastab ka laenude tagasimaksmist.
This trend continued in the third quarter.
See tendents jätkus kolmandas kvartalis.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the third quarter 2014.
Vaata ka: Eesti 2014. aasta III kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Deflation has been driven by energy prices falling throughout the year, and this was exacerbated by lower core inflation and food price inflation.
Lisaks terve aasta kestel odavnenud energiale süvendas hinnalangust alusinflatsiooni ja toiduainete hinnakasvu aeglustumine.
Price pressures continued to decrease across the euro area as a whole, mainly because of cheaper energy, and preliminary assessments show that harmonised consumer price inflation for the euro area was 0.3% in November.
Hinnasurve vähenemine jätkus ka euroalal tervikuna, peamiselt energia odavnemise tõttu: ühtlustatud tarbijahindade inflatsioon aeglustus novembris esialgse hinnangu kohaselt 0,3%ni.
The short-term fall in consumer prices, which is mainly caused by lower energy prices, does not pose any problem for growth in the Estonian economy.
Tarbijahindade lühiajaline langus, mille peamine põhjus on energia odavnemine, pole Eesti majanduskasvu seisukohalt probleemiks.
Falling prices reduce economic activity if the fall continues for a long time and causes consumption decisions to be postponed.
Hinnalangusel oleks majandusaktiivsust vähendav mõju juhul, kui see kestaks pikemat aega ja tarbimisotsused lükataks madalama hinna ootuses edasi.
Prices that are currently falling are mainly those for goods and services where consumption is very difficult or impossible to postpone.
Praegune hinnalangus puudutab aga valdavalt neid kaupu ja teenuseid, mille tarbimise edasilükkamine on keeruline või võimatu.
Food price inflation fell to 0.2% in November, mainly because alcohol became cheaper, though prices fell substantially for several other food products too.
Toiduainete hinnakasv pidurdus novembris 0,2%ni, peamiselt alkoholi odavnemise tõttu, kuid paljude teiste toiduainete hinnalangus hoogustus samuti.
The impact of Russian import restrictions has so far mainly been felt in the fall of purchase prices for food products and the impact on consumer prices has been small, with prices for meat and meat products falling in November and those for milk and dairy products rising.
Venemaa imporditakistuste mõju on seni avaldunud peamiselt toiduainete kokkuostuhindade alanemises, kuid mõju tarbijahindadele on olnud väike – kuigi liha ja lihatoodete hinnad novembris langesid, jätkus piima ja piimatoodete kallinemine.
Low prices for the main food commodities on world markets mean that food price inflation will be relatively low in 2015 despite the rise in excise rates that will come in next year.
Peamiste toidutoormete madala hinnataseme tõttu maailmaturul kujuneb toiduainete hinnakasv ka 2015. aastal suhteliselt aeglaseks, seda hoolimata järgmisel aastal jõustuvast aktsiisimäärade tõusust.
The rise in excise is expected to raise food price inflation by two percentage points and inflation for the consumer basket as a whole by 0.5 percentage point.
Aktsiiside tõusu mõjul kiireneb toiduainete hinnakasv oodatavalt kahe protsendipunkti ja tarbijakorvi hinnakasv tervikuna 0,5 protsendipunkti võrra.
Prices for motor fuels have fallen by 4.4% over the year, and those for electricity by 6.6%, and this has brought inflation down by 0.5 percentage point.
Mootorikütused on aastaga odavnenud 4,4% ja elekter 6,6% ning see on kahandanud inflatsiooni ühtekokku 0,5 protsendipunkti.
Cheaper energy means that Estonian consumer prices will probably fall for this year as a whole.
Energia odavnemise tõttu Eesti tarbijahinnad selle aasta kokkuvõttes tõenäoliselt langevad.
With oil at its current price level, consumer prices will rise by less next year than the long-term inflation expected for Estonia, as inflation will probably start to be restrained by imported natural gas, which follows changes in the exchange rate and the price of oil products with a lag.
Nafta praeguse hinnataseme juures on tarbijahindade kasv ka järgmisel aastal aeglasem kui Eesti oodatav pikaajaline hinnakasv, kuna hinnakasvu hakkab ilmselt pidurdama imporditav maagaas, mis sõltub vahetuskursist ja naftatoodete hinna muutusest viitaja jooksul.
The result could be that heat prices for consumers also fall.
Soojusenergia hind tarbijatele võib seetõttu samuti langeda.
Prices for district heating were restrained from falling in the second half of this year by a depreciation of the euro.
Selle aasta teisel poolel takistas kaugkütte odavnemist euro vahetuskursi nõrgenemine.
Core inflation declined in the second half of 2014 because of falls in the prices of manufactured goods and lower inflation for services.
Alusinflatsiooni pidurdumist põhjustas 2014. aasta teisel poolel tööstuskaupade odavnemine ja teenuste hinnakasvu aeglustumine.
Lower inflation for services is in line with slower growth in wages.
Teenuste vähenenud hinnakasv on olnud kooskõlas aeglustunud palgakasvuga.
Rents also rose more slowly as the real estate market adjusted, and the rise in November was 5.5%.
Lisaks sellele on koos kinnisvaraturu kohandumisega aeglustunud ka üüri kallinemine, ulatudes novembris 5,5%ni.
Eesti Pank will publish a new economic forecast for the next two years on 10 December.
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi järgmise kahe aasta kohta 10. detsembril.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 February this year the pan-European payment conditions were adopted in Estonia and a changeover period running up to 1 February 2015 was allowed for the necessary changes to be made.
Selle aasta 1. veebruaril võeti Eestis kasutusele üleeuroopalised maksetingimused ning muudatuste juurutamiseks jäi kehtima üleminekuperiood 1. veebruarini 2015.
The new standards are now used by 53% of bank clients, which between them make about half of all payments.
Uuele standardile on üle läinud 53% pankade klientidest, kelle teevad umbes poole maksete koguarvust.
It will not be possible to extend the changeover period any further and we are insisting to all businesses that all the necessary changes must be made this year for certain”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank.
Üleminekuperioodi rohkem pikendada ei saa ja paneme kõigile ettevõtjatele südamele, et kõik vajalikud muudatused peavad kindlasti eeloleva aasta jooksul saama tehtud,“ rääkis Eesti Panga asepresident Madis Müller.
The changes mainly affect large companies, which send bulk payments to their bank and must upgrade their accounting systems to use the new ISO 20022 XML standard.
Muudatus puudutab eelkõige suuremaid ettevõtteid, kes edastavad panka massmakseid ja peavad oma infosüsteemid viima vastavusse uue standardiga (ISO 20022 XML).
Ten of the banks operating in Estonia offer a service for bulk payments.
Eestis tegutsevatest pankadest pakub massmaksete teenust kümme panka.
There are 6599 clients who make bulk payments, of whom 3113 use the old format and 3486 the new.
Massmakseid teevad kokku 6599 klienti, kellest 3113 kasutab vana ja 3486 uut formaati.
The banks made all the necessary changes for private individual clients themselves and the old domestic bank account numbers were automatically converted into the IBAN, or International Bank Account Number.
Eraisikute jaoks tegid pangad vajalikud muudatused ise ära ja senine riigisisene kontonumber muutus automaatselt rahvusvaheliseks kontonumbriks (IBAN – International Bank Account Number).
The Estonian Payment Environment Forum was founded jointly in April 2012 by Eesti Pank, the Estonian Banking Association and the Ministry of Finance.
Eesti maksekeskkonna foorum loodi 2012. aasta aprillis Eesti Panga, pangaliidu ja rahandusministeeriumi koostööna, foorumit juhib Eesti Pank.
The forum is chaired by Eesti Pank and meets twice a year.
Foorum koguneb kaks korda aastas.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
From 2 January 2015 it will be possible to exchange litas banknotes for euro cash at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank during its opening hours.
Alates 2. jaanuarist 2015 pakub Eesti Pank elanikele võimalust vahetada liti pangatähti eurosularahaks keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
Lithuanian coins will not be exchanged in Eesti Pank.
Liti münte Eesti Pank ei vaheta.
“It is a long-standing tradition that all the central banks of the euro area exchange the national currencies of new members for euros for two months after the new members join.
„Euroala keskpankadel on pikaaegne traditsioon, et värske liikmesriigi rahvusvaluutat vahetavad eurode vastu kahe kuu jooksul kõik euroala keskpangad.
We will be exchanging litas banknotes at the Eesti Pank museum from the start of the new year until the end of February.
Ka Eesti Panga muuseumis Tallinnas vahetame liti pangatähti uue aasta algusest veebruari lõpuni.
From March it will only be possible to exchange litas at the central rate in Lithuania”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank.
Alates märtsist saavad inimesed enda kätte jäänud litte vahetada keskkursiga vaid Leedus,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
Litas banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Lithuania until the end of June next year and in 330 Lithuanian post offices until the end of March.
Leedus on võimalik vahetada keskkursiga nii liti pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni  järgmise aasta juuni lõpuni ning 330 Leedu postkontoris kuni märtsi lõpuni.
Some banks will exchange litas banknotes until 31 December 2015.
Mõned pangad vahetavad Leedu liti pangatähti kuni 31. detsembrini 2015.
From 1 January the Lithuanian central bank will exchange litas for euros at the central rate with no limits on amounts or on time.
1. jaanuarist vahetab litte eurodeks ka Leedu keskpank – keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Litas in current accounts in Lithuanian banks will be automatically converted to euros at the central rate without any service fee.
Leedu pankades arvelduskontodel olevad litid vahetatakse eurodeks automaatselt keskkursiga ja teenustasuta.
Estonian kroon notes and coins can still be exchanged in the Eesti Pank museum at the rate of 1 euro = 15.6466 kroons.
Eesti Panga muuseumis saab jätkuvalt vahetada ka nii krooni pangatähti kui ka münte eurodeks kursiga 1 euro = 15,6466 krooni.
This service is free.
Teenus on tasuta.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965  Email: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965  E-post: press [at] eestipank.ee
Wage growth has slowed considerably since last year, partly because of a reduction in irregular bonuses and additional payments.
Võrreldes eelmise aastaga on palgakasv märkimisväärselt aeglustunud, mida on toetanud ebaregulaarsete preemiate ja lisatasude vähenemine.
As this affected low-paid jobs to a greater extent, and as some of those who were previously working officially may still only be receiving part of their wage officially, there may have been a slight statistical reduction in the growth of the average wage.
Kuivõrd nende seas on rohkem madalamalt tasustatud töökohti ning varem deklareerimata töökohtade puhul võidakse nüüd maksta ametlikku palka vaid osaliselt, võis selle tõttu keskmise palga kasv statistiliselt veidi alaneda.
Wages have increased at the most constant rate in companies with Estonian ownership in recent years.
Palgad on viimaste aastate jooksul kasvanud kõige ühtlasemas tempos Eesti omanikega eraettevõtetes.
This is particularly the case when wage pressures are supported by rises in the minimum wage, collective wage agreements and competition with foreign employers.
Seda eriti olukorras, kus palgasurvet on toetanud miinimumpalga tõus, kollektiivsed palgakokkulepped ja konkurents välismaiste tööandjatega.