natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The continued growth in card payments was confirmed by the statistics collected by Eesti Pank showing that 17% more card payments were made in Estonia than two years ago, and an average of around 600,000 card payments are made each day.
Kaardimaksete jätkuvat kasvu kinnitab ka Eesti Panga statistika, mille kohaselt tehakse Eestis 17% enam kaardimakseid kui kaks aastat tagasi ja kaardimaksete koguarv ulatub päevas keskmiselt umbes 600 tuhandeni.
The share of households using only cash for purchases remains at 12%, which is the same as it was two years ago.
Ostude eest vaid sularahas tasuvate leibkondade osakaal on endiselt 12%, mis on võrreldes kahe aasta taguse ajaga püsinud samal tasemel.
Cash is used most by the retired, those with low incomes, and residents of towns in Ida-Virumaa.
Sularaha kasutavad enim pensioniealised, väiksema sissetulekuga inimesed ja Ida-Virumaa linnade elanikud.
People in Estonia are buying more and more from foreign retailers over the internet, as the number doing so has doubled in two years and around a quarter of Estonian residents have now used such services.
Eestimaalased ostavad järjest rohkem välismaistelt kaupmeestelt interneti vahendusel – kahe aasta jooksul on ostjate arv kahekordistunud ja teenust on kasutanud ligi veerand Eesti elanikest.
Card payments account for 46% of such purchases and PayPal for 36%.
Ostude eest tasutakse peamiselt maksekaardiga (46%) või PayPali vahendusel (36%).
Purchases over the internet are mostly made by young families, families with children and people with higher incomes.
Internetioste sooritavad rohkem nooremad ja lastega pered ning suurema sissetulekuga elanikud.
Online shoppers consider that they will continue to buy over the internet in future.
E-kaubanduse kasutajate hinnangul plaanivad nad interneti vahendusel osta ka eelolevatel aastatel.
One tenth of Estonian residents currently have or have had a bank account in another country.
Kümnendikul Eesti elanikest on praegu või on olnud pangakonto teises riigis.
These accounts are or were mainly used for studies or work abroad and mainly held by people with higher incomes, meaning a personal income of 900 euros or more.
Seda on peamiselt kasutatud või kasutatakse välismaal õppimise või töötamise ajal ja need inimesed on enamasti kõrgema sissetulekuga (st isikliku sissetulekuga vähemalt 900 eurot).
As purchases over the internet become ever more important, it is worth noting that some respondents to the survey said the reason for holding an account abroad was so that they could more easily pay for goods and services ordered from abroad.
Arvestades internetiostude üha kasvavat populaarsust, nimetasid osa uuringule vastajaid välismaal pangakonto omamise põhjusena muuhulgas seda, et nii on välismaalt tellitava kauba ja teenuse eest mugavam tasuda.
The survey found that about one third of Estonian residents would be interested in the cross-border SEPA (Single European Payment Area) direct debit service.
Piiriülesest SEPA (Single European Payment Area – ühtne euromaksete piirkond) otsekorraldusteenusest on uuringu andmetel huvitatud umbes kolmandik Eesti elanikest.
This is a service that is likely to come to the Estonian market from February 2014 and will allow payments to be made automatically for the consumption of goods or services from abroad.
See on uus teenus, mis jõuab Eesti turule tõenäoliselt 2014. aasta veebruaris ja võimaldab automaatselt tasuda välismaal tehtud ostu või tarbitud teenuse eest.
The main interest in this came from those who already use the internet for making purchases.
Selle teenuse vastu on suurem huvi nende hulgas, kes juba praegu kasutavad aktiivselt internetikaubandust.
As there is no cross-border direct debit service at present, respondents might not be able to assess their real need for one.
Kuna piiriülest otsekorraldust hetkel ei ole, siis ei osata vajadust selle teenuse järele võibolla veel hinnata.
Eesti Pank and TNS Emor will present the results of the survey publicly in more detail on 6 November in the press centre of the Eesti Pank museum.
Eesti Pank ja TNS Emor tutvustavad uuringu tulemusi avatud loengu raames 6. novembril kell 11 Eesti Panga muuseumi pressiruumis.
The survey by TMS Emor was conducted in September this year and covered 911 families, with respondents aged between 18 and 74.
Tänavu septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 911 leibkonda ning küsitleti inimesi vanuses 18–74.
This time the survey focused on the payment habits of Estonian families.
Seekordne uuring keskendus Eesti perede maksetavadele.
Households took out 65 million euros in new housing loans in September, which is 14% more than a year before and the largest amount given out during a single month since the end of 2008.
Uusi eluasemelaene võeti septembris aastatagusega võrreldes 14% rohkem ehk 65 miljoni euro väärtuses, mis on seni suurim kuine laenukäive alates 2008. aasta lõpust.
The outstanding loan stock increased by around 10 million euros over the month.
Eluasemelaenude jäägi maht kasvas kuuga ligi 10 miljoni euro võrra.
As the academic year started, more student loans were taken but still around 22% less than in September 2012.
Õppeaasta alguses võeti mõnevõrra aktiivsemalt ka õppelaene, kuid ligi 22% vähem kui 2012. aasta septembris.
Although corporate loan turnover in September was lower than in August, the volume of loans issued to companies was relatively high in monthly terms.
Kuigi ettevõtete laenukäive jäi septembris madalamaks kui augustis, oli ettevõtetele väljastatud laenumaht selle aasta kuude võrdluses suhteliselt suur.
New long and short term loans worth 796 million euros were issued, which was 15% more than in the same month of the previous year.
Uusi lühi- ja pikaajalisi laene väljastati 796 miljoni euro väärtuses, mida oli 15% rohkem kui möödunud aastal samal ajal.
There was stronger growth in long-term loans, which made up one third of the total value of loans.
Pikaajalised laenud kasvasid kiiremini ja moodustasid kogu käibest kolmandiku.
Loan turnover continued to grow fastest in the real estate, infrastructure and trade sectors due to some large individual transactions.
Mõne suure tehingu tõttu kasvas laenukäive jätkuvalt kiiresti kinnisvara, taristu ja kaubanduse sektoris.
Somewhat greater lending activity in the non-financial sector in September supported the quite significant growth of 111 million euros to 14.9 billion euros in the volumes of loans and leases to companies and households in Estonia.
Reaalsektori mõnevõrra aktiivsema laenutegevuse toel kasvas septembris Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute maht kuuga üsna märkimisväärse 111 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
The annual growth in portfolio volumes remained modest at 1.3%.
Portfellimahu aastakasv püsis siiski tagasihoidliku 1,3% juures.
The average interest rates on long-term corporate loans remained unchanged at 3% as did those on housing loans to households at 2.5%.
Ettevõtete pikaajaliste laenude ja majapidamiste eluasemelaenude keskmised intressimäärad jäid ka septembris muutumatuks – vastavalt 3% ja 2,5%.
The 6 month Euribor, which serves as the base rate for the majority of loan contracts, was also unchanged at 0.34%.
Enamiku laenulepingute baasintressimäär 6 kuu Euribor ei muutunud samuti ja püsis 0,34% juures.
Loan quality continued to improve in both the corporate and household loan portfolios.
Laenukvaliteet on jätkuvalt paranenud nii ettevõtete kui ka majapidamiste laenuportfellis.
The percentage of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell in September to 2.4%.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis alanes septembris 2,4%ni.
Long-term overdue loans declined in September by around 34 million euros.
Pikaajalises maksevõlgnevuses laenude maht vähenes septembris ligi 34 miljoni euro võrra.
The annual growth in the deposits of the Estonian non-financial sector accelerated during the month from 3% to 5%.
Eesti reaalsektori hoiuste aastakasv kiirenes septembris 3%lt 5%ni.
The volume of deposits increased during the month by 75 million euros to 8.8 billion.
Hoiuste maht kasvas kuuga 75 miljoni euro võrra 8,8 miljardi euroni.
The main contribution to the growth in deposits came from the 53 million euros deposited by companies, though the annual growth rate was faster for households at 7%.
Hoiuste mahu suurenemisse panustasid enim ettevõtted 53 miljoni euroga, kuid majapidamiste hoiuste aastakasv oli kiirem (7%) kui ettevõtete hoiuste aastakasv.
Banks operating in Estonia earned 85.6 million euros in profit in the third quarter of 2013.
Eestis tegutsevad pangad teenisid 2013. aasta kolmandas kvartalis 85,6 miljonit eurot kasumit.
This was 9% more than in the same quarter of the previous year.
Seda oli 9% enam kui eelmise aasta samal perioodil.
Profits were driven by the growth in income from service fees resulting from the increased number of transactions, while net interest income in total remained at almost the same level as in the third quarter of last year.
Kasumlikkust toetas tehinguaktiivsuse kasvuga kaasnenud teenustasutulude kasv, samas kui puhas intressitulu pankade koondarvestuses püsis möödunud aasta kolmanda kvartaliga võrreldes pea samal tasemel.
The outlook for growth in the Estonian economy is good, the commercial banks operating here are well-capitalised and loan servicing ability of bank customers remains good.
Eesti majanduse kasvuväljavaated on head, siin tegutsevad kommertspangad on hästi kapitaliseeritud ning heal tasemel püsib pangaklientide võime laene teenindada.
The main risks to financial stability are the lower quality of loans in the euro area banks and risks to the banking groups operating in Estonia stemming from Nordic real estate markets.
Olulisemad riskid finantsstabiilsusele on euroala pankade halvenenud laenukvaliteet ja Eestis tegutsevate pangagruppide riskid seoses Põhjamaade kinnisvaraturuga.
Additional risks could also arise if the banks operating in Estonia were to abandon their conservative stance on real estate lending.
Lisarisk tekiks siis, kui Eestis tegutsevad pangad loobuksid kinnisvaralaenude andmisel ettevaatlikust hoiakust.
The economy in the euro area has started to grow, but the recession there has impaired the quality of the assets of the euro area banks markedly.
Kuigi euroala majanduskasv on pöördunud positiivseks, on eelnev majanduslangus halvendanud euroala pankade varade kvaliteeti märgatavalt.
In order to restore confidence in the banking sector, the European Central Bank and the financial supervision authorities across the euro area are assessing the balance sheets of all the biggest banks in the euro area and carrying out stress tests.
Pangandussektori usaldusväärsuse taastamiseks hindavad Euroopa Keskpank ja riiklikud finantsjärelevalveasutused euroala kõigi suuremate pankade bilansse ja teevad tugevusanalüüsi.
If the results of the stress tests are that some European banks need additional capital, those banks will first need to raise it from the private sector, with governments only stepping in as a last resort.
Kui tugevusanalüüsi tulemustest selgub, et osa Euroopa panku vajab lisakapitali, tuleb seda esmalt kaasata erasektorist ja viimase võimalusena valitsuste abiga.
If there is a shortage of capital, the ability of the European banking sector to support economic recovery by lending will be restricted.
Kapitali puudujäägi korral on Euroopa pangandussektori võime toetada majanduskasvu taastumist laenude andmisega piiratud.
Real estate prices in the Nordic countries have continuously risen rapidly with support from loans over the past five years, in contrast to prices in other European countries, and the International Monetary Fund, the IMF, finds that prices are overvalued in Norway and Sweden in particular.
Kinnisvarahinnad on Põhjamaades laenuraha toel kasvanud erinevalt teistest Euroopa riikidest viimase viie aasta jooksul jätkuvalt kiiresti ning on Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul ülehin­natud enim Rootsis ja Norras.
This could pose a danger to financial stability in Estonia, because if the rapid rise in real estate prices is followed by a sharp fall, it may become harder for the Nordic banks to access funds from the markets.
See võib ohustada Eesti finantsstabiilsust, sest juhul kui kiirele kasvule järgneb kinnisvarahindade kiire langus, võib Põhjamaade pankadel olla raskem turult raha kaasata.
This could also lead to a recession in the Nordic countries, which are important export markets for Estonian companies.
See võib ka tuua majanduslanguse Põhjamaadesse, mis on Eesti ettevõtetele oluline eksporditurg.
Sweden and Norway have tightened lending conditions for real estate somewhat in order to reduce the risks from the real estate market, and they have assessed the risks related to housing loans higher in the calculation of bank capitalisation.
Kinnisvaraturust lähtuva riski maandamiseks on Rootsi ja Norra mõnevõrra karmistanud kinnisvara laenutingimusi ja hinnanud pankade kapitalitaseme arvestamisel eluasemelaenude riskantsust suuremaks.
The ability of Estonian companies and households to repay their loans remains good.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenude teenindamise võime püsib heal tasemel.
This is due to the support coming from the good growth prospects for the Estonian economy, which in turn is supported by the economic recovery in the euro area.
Seda arengut toetab Eesti majanduse hea kasvuväljavaade, mis toetub omakorda euroalal alanud majanduskasvule.
However, the unwinding of the imbalances that have built up in the euro area over the years will only be slow and this will limit any rapid recovery in demand.
Kuid aastate jooksul kuhjunud tasakaalustamatus euroalal taandub aegamisi, piirates nõudluse kiiremat taastumist.
Growth slowed significantly in Estonia in the first half of this year, but the slowdown was not broad-based and rises in production in most industries increased employment while wages rose rapidly.
Eesti majanduskasv aeglustus selle aasta esimesel poolel märkimis­väärselt, kuid aeglustumine polnud laiapõhjaline ning toodangu mahu tõus enamikel tegevusaladel suurendas hõivet ning palgad kasvasid kiirelt.
Real estate price growth has accelerated in Estonia over the past year, but unlike six or seven years ago, purchasers of real estate are putting in more own capital, and the volume of housing loans in the loan portfolios of the banks has not changed.
Eesti kinnisvarahindade kasv on viimase aasta jooksul kiirenenud, kuid erinevalt 6–7 aasta tagusest ajast on kinnisvara oste rahastatud rohkem omavahenditest ja eluasemelaenude maht pankade laenuportfellides ei ole aastaga muutunud.
In future it will be important that expectations for rapid growth in real estate prices be contained and that the current conservative approach to housing loans is maintained.
Ettevaates on oluline, et ei tekiks kinnisvarahindade kiire kasvu jätkumise ootust ja senine ettevaatlik hoiak eluasemelaenude andmisel jätkuks.
The new capital adequacy requirements of the European Union will start to apply next year.
Uuest aastast hakkab Euroopa Liidus kehtima uus ühtne kapitali adekvaatsuse nõue.
The minimum requirement will be 8%, but member states can add further capital requirements in order to mitigate systemic risks.
Nõude miinimummäär on 8%, kuid liikmesriigid võivad süsteemsete riskide maandamiseks lisada täiendavaid kapitalinõudeid.
Since 1997 the capital adequacy requirement for banks in Estonia has been 10%, as Estonian experience has shown that an unexpected deterioration in the economic environment for a small and open economy can lead to debt servicing problems in the non-financial sector and that the financial position of banks can worsen very rapidly.
Eestis on 1997. aastast kehtinud pankadele 10% kapitali adekvaatsuse nõue, sest Eesti kogemus näitab, et tulenevalt väikesest avatud majandusest võib ootamatult halvenenud majanduskeskkond tuua kaasa laenumakseprobleeme erasektoris ja pankade finantsseis võib väga kiiresti halveneda.
It is important for the resilience of the Estonian banking sector that the capitalisation of Estonian banks remains strong under the new regulations too.
Eesti pangandussektori vastupanuvõime säilitamiseks on oluline, et ka uue regulatsiooni tingimustes püsiks Eesti pankade kapitaliseeritus tugev.
For this reason, Eesti Pank finds it is necessary to set an additional 2% systemic risk buffer for banks in Estonia when the new capital adequacy requirements are implemented.
Uue kapitali adekvaatsuse nõude jõustu­misel on seetõttu oluline kehtestada Eesti pankadele täiendav 2% süsteemse riski puhvri nõue.
Financial Stability Review 2/2013
Publikatsioon: Finantsstabiilsuse Ülevaade 2/2013
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The total volume of loans taken domestically and abroad by companies and of bonds issued rose in the second quarter by around 200 million euros to a total of 16.9 billion euros.
Ettevõtete kodu- ja välismaalt võetud laenude ja emiteeritud võlakirjade kogumaht suurenes teises kvartalis ligikaudu 200 miljoni euro võrra, ulatudes 16,9 miljardi euroni.
The majority of the growth came from an increase in borrowing from abroad.
Peamise osa kasvust andis välismaalt kaasatud võlavahendite suurenemine.
Corporate borrowing from abroad has increased steadily since 2008 and by the end of the second quarter of this year external debts made up more than 35% of total debt.
Ettevõtete välismaalt laenamine on suurenenud alates 2008. aastast ning selle aasta teise kvartali lõpuks ulatus välismaalt võetud võlakohustuste maht juba üle 35% kõigist võlakohustustest.
Corporate equity and liquid assets grew at the same rate as debt.
Võlakohustustega samas tempos kasvasid ka ettevõtete omakapital ja likviidsed finantsvarad.
This meant that corporate leverage and debt coverage with liquid assets remained about the same as in the previous quarter.
Ettevõtete finantsvõimendus ja võlakohustuste kaetus likviidsete varadega jäi seetõttu ligikaudu eelmise kvartali tasemele.
As developments in the labour market were favourable for households, the improvement in the financial position of households and the increase in financial buffers continued in the second quarter.
Tänu majapidamiste jaoks positiivsele tööturuarengule paranes teises kvartalis jätkuvalt ka majapidamiste finantspositsioon ja puhvrid suurenesid.
Household debts were slightly lower than a year earlier, but increased by 22 million euros from the previous quarter.
Kui aastases võrdluses majapidamiste võlakohustused veel natuke vähenesid, siis eelmise kvartaliga võrreldes need suurenesid 22 miljoni euro võrra.
The financial savings of households, which are their deposits and cash held in hand, grew at an annual rate that reached 7% by the end of the quarter.
Majapidamiste rahaliste säästude (st hoiuste ja majapidamiste käes oleva sularaha) aastakasv ulatus teise kvartali lõpus ligikaudu 7%ni.
The Estonian economy as a whole was a net lender in the second quarter.
Eesti majandus tervikuna oli teises kvartalis netolaenuandja.
This means that fewer funds were taken from abroad than were invested or repaid there.
See tähendab, et välismaalt kaasati vahendeid vähem, kui neid sinna paigutati või tagastati.
Financial account statistics
Finantskonto statistika
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email:hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board heard about the vision of Eesti Pank's management for the Maardu mõis manor house and approved the decision of the management to go ahead with the process of registering the land and buildings at Maardu mõis.
Nõukogu tutvus Eesti Panga juhatuse nägemusega Maardu mõisa haldamise kohta ning avaldas toetust juhatuse otsusele minna edasi Maardu mõisa maa ja hoonete kinnistamise protsessiga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 5 November.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 5. novembril.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The IMF meetings will mainly discuss the situation in the global economy and financial markets and the possible next measures for economic policy.
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel arutatakse maailmamajanduse ja finantsturgude olukorda ning võimalikke edasisi majanduspoliitilisi samme.
Although the outlook for the global economy is improving, it is important to continue with determined efforts to stabilise global growth and financial systems.
Kuigi maailmamajanduse väljavaated on paranemas, on üleilmse majanduskasvu ja finantssüsteemide stabiliseerimisega vaja otsusekindlalt jätkata.
The Annual Meetings will focus particularly on medium-term policies to support growth.
Aastakoosolekul keskendutakse eelkõige keskpikas perspektiivis majanduskasvu toetavatele poliitikameetmetele.
The Development Committee of the World Bank will discuss how the bank and its units can contribute better to poverty reduction with limited capital.
Maailmapanga arengukomitee arutab, kuidas pank ning selle osad saaksid piiratud kapitaliga paremini vaesuse vähendamisse panustada.
The World Bank is planning reforms for this that would allow clients to access financing and advice faster and more efficiently, especially during crises.
Selleks kavandab Maailmapank reforme, mis võimaldaksid klientidel kiiremini ja tõhusamalt rahastust ja nõustamist leida, eriti kriisiolukordades.
Estonia is represented at the Annual Meetings by Eesti Pank Governor Ardo Hansson and Deputy Governor Madis Müller and by Vice Chancellor of the Ministry of Finance Ivar Sikk.
Eestit esindavad aastakoosolekul Eesti Panga president Ardo Hansson ja asepresident Madis Müller ning rahandusministeeriumi asekantsler Ivar Sikk.
Other experts from the central bank and the ministry will also attend.
Aastakoosolekul osalevad ka teised keskpanga ja rahandusministeeriumi eksperdid.
During their visit, the Estonian representatives will meet the management of the IMF and representatives of the World Bank and other international institutions.
Visiidi raames kohtuvad Eesti esindajad IMFi juhtkonnaga ning Maailmapanga ja mitme rahvusvahelise institutsiooni esindajatega.
The goal of these meetings will be to discuss the economic developments and financial stability of Estonia and the euro area, and policies to support fiscal sustainability.
Kohtumiste eesmärk on eelkõige tutvustada Eesti ja euroala majandusarengut ning finantsstabiilsuse ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamise poliitikat.
The full programme for the annual meeting can be found on the IMF website.
Aastakoosoleku täpsem kava on IMFi veebilehel.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Liisi Poll  Public Relations Office  Ministry of Finance  Tel: 611 3049, 5783 1881 www.fin.ee
Liisi Poll  Avalike suhete osakond  Rahandusministeerium  Tel: 611 3049, 5783 1881 www.fin.ee
This is still evident even after correction is made for the natural shrinkage of the working age population and emigration, which are not taken into account in the labour market statistics for this year.
Seda isegi juhul kui arvestada tööealise elanikkonna loomulikku kahanemist ja väljarännet, mida tööturu selle aasta statistika ei arvesta.