natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the impact of this on consumption was probably not significant in the fourth quarter as the growth in the turnover of retail companies was slower than the growth of household incomes.
Selle mõju tarbimisele jäi vähemalt neljandas kvartalis arvatavasti väikeseks, sest jaekaubandusettevõtete käibe kasv oli isegi aeglasem kui majapidamiste sissetulekute kasv.
As in the preceding quarters, growth was probably again affected negatively by the construction and transport sectors.
Nii nagu eelnevates kvartalites mõjutasid majanduskasvu ilmselt taas negatiivselt ehitus ja transpordisektor.
Lower value added from manufacturing was caused above all by production of oil and electronic equipment.
Töötleva tööstuse lisandväärtuse kahanemist põhjustasid kõige enam õlitööstus ja elektroonikaseadmete tootmine.
The fall in the output of oil processing was due to the fall in the oil price, which steepened during the quarter.
Õlitööstuse toodangu vähenemise taga oli nafta hinna langus, mis kvartali jooksul süvenes.
Oil production in December was 35% lower than in November.
Detsembris vähenes õlitööstuse toodang tööpäevade arvu arvestades novembriga võrreldes 35%.
The impact of this on other economic indicators will be felt most in the first and second quarters of 2016.
Selle mõju teistele majandusnäitajatele avaldub suuresti alles 2016. aasta esimeses ja teises kvartalis.
The seasonally adjusted output of manufacturing as a whole was still higher than in the third quarter though.
Töötleva tööstuse toodang tervikuna aga hooajalisi tegureid arvesse võttes kolmanda kvartaliga võrreldes kasvas.
The survey of industry shows that capacity utilisation in manufacturing increased during the fourth quarter.
Lisaks näitab tööstusbaromeeter, et tootmisvõimsuse kasutamine muutus neljanda kvartali jooksul intensiivsemaks.
A further reduction in corporate investment could hinder any recovery in economic growth.
Ettevõtete investeeringute edasine kahanemine võib takistada majanduskasvu taastumist.
Data from tax declarations show that corporate investment in the fourth quarter was 11% lower than a year earlier.
Maksudeklaratsioonide andmetel olid ettevõtete investeeringud neljandas kvartalis 11% väiksemad kui aasta varem.
The decline in investment may have been due to the fall in company profits, which probably continued in the fourth quarter as it had in previous quarters.
Investeeringute kahanemise taga võib olla ettevõtete kasumite vähenemine, mis jätkus tõenäoliselt eelnevate kvartalitega sarnaselt ka neljandas kvartalis.
The continued decline in profits is also indicated by data from tax receipts.
Kasumite jätkuvale kahanemisele viitavad samuti maksulaekumiste andmed.
Expectations of companies for faster economic growth have clearly improved though.
Ettevõtete ootused majanduskasvu kiirenemise suhtes on aga selgelt paranenud.
The index of economic confidence rose on a broad basis in the fourth quarter as confidence improved in industry, services, construction and retail sector.
Majandususaldusindeksi tõus oli neljandas kvartalis laiapõhjaline: kindlustunne paranes nii tööstuses, teenuste sektoris, ehituses kui ka kaubanduses.
The high likelihood of a positive trend is also suggested by increased orders for the industrial sector for the months ahead.
Lisaks viitab positiivse arengu suuremale tõenäosusele tööstussektori lähikuude tellimuste kasv.
Orders for electrical equipment were up about 30% in the fourth quarter on a year earlier, which shows that production may increase significantly in the next few months.
Elektroonikaseadmete tootmisharu tellimused olid neljandas kvartalis ligi 30% suuremad kui aasta varem, mis osutab, et lähikuudel võib toodang märkimisväärselt suureneda.
Additional information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The increase in Estonia’s quota was approved by the Riigikogu in June 2012.
Eesti osaluse suurendamise IMFis kiitis Riigikogu heaks 2012. aasta juunis.
The quota payment does not affect the state budget, as the only changes are in the structure of Eesti Pank’s assets.
Kvoodimakse ei mõjuta riigieelarvet, muutub vaid Eesti Panga varade struktuur.
On 30 June 2012 member states whose quotas added up to 70% of the total approved the increase in quotas.
30. juunil 2012 andsid kõik liikmesriigid, kelle osalus moodustab 70% IMFi kvootide üldmahust, nõusoleku osaluse suurendamiseks.
The total value of the IMF quotas will be almost doubled from 238 billion SDRs to 477 billion SDRs.
IMFi kvootide üldmaht suureneb kokku peaaegu kaks korda, 238 miljardilt SDRilt 477 miljardi SDRini.
The IMF’s proposal to raise the quotas was prompted above all by the need to double the its resources in the face of a global financial crisis, given the changed position of quickly developing member states, including Estonia, in the global economy.
IMF tegi ettepaneku kvootide suurendamiseks eeskätt vajadusest kahekordistada üleilmse finantskriisi valguses IMFi ressursse, arvestades sealjuures kiirelt arenevate liikmesriikide (sh Eesti) muutunud positsiooni maailma majanduses.
The IMF regularly reviews the quotas of its member states at least once every five years.
IMFi liikmesriikide kvoodid vaadatakse üle regulaarselt, vähemalt iga viie aasta järel.
The quota determines the maximum participation of the member state in the IMF.
Kvoot määrab liikmesriigi maksimaalse osaluse IMFis.
The size of the quota is calculated for each country using a formula that considers that country’s GDP, openness to trade, economic volatility in terms of capital flows and the current account, and currency reserves.
Kvoodi suurus arvutatakse kokkulepitud valemiga, milles võetakse arvesse riigi sisemajanduse kogutoodang, kaubanduse avatus, majanduse muutlikkus (kapitalivood, jooksevkonto) ja valuutareservide suurus.
Quotas are also important in determining whether member states can borrow from the IMF, as access to the IMF’s credit lines is usually linked to the applicant’s quota.
Kvoodid määravad suuresti ka liikmesriigi võimalused saada IMFilt laenu, kuna ligipääs IMFi krediidiliinidele on tavapäraselt seotud riigi osaluse suurusega.
In June 2012 the Riigikogu ratified the proposed changes to the IMF’s Articles, which aimed to make the management of the IMF more flexible and to increase the voting rights of developing countries.
Riigikogu ratifitseeris juunis 2012 IMFi põhikirja muudatusettepanekud, mille peamine eesmärk on muuta IMFi juhtimist paindlikumaks ja suurendada arenevate riikide hääleõigust.
Following the decision of the Riigikogu, Estonia gave its approval to the increase in the Estonian quota and to the changes in the IMF Articles.
Riigikogu otsuse põhjal andis Eesti nõusoleku Eesti kvoodi suurendamiseks ja IMFi põhikirja muutmiseks.
See also http://www.eestipank.ee/en/press/estonia-boost-its-stake-international-monetary-fund-175-million-euros-06062012.
Vaata ka http://www.eestipank.ee/press/eesti-osalus-rahvusvahelises-valuutafondis-suureneb-175-miljoni-euro-vorra-06062012.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  avalike suhete allosakond  tel: 668 0965, 512 6843  e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Estonian residents made some 4 million trips to other countries, which was 3% more than in 2014, and they spent around 800 million euros abroad
Eesti elanikud külastasid eri riike ligi 4 miljonil korral ehk 3% rohkem kui 2014. aastal ja kulutasid välismaal umbes 800 miljonit eurot
The number of foreign visitors was the same in 2015 as it was in 2014, as 6.2 million trips were made to Estonia.
2015. aastal jäi väliskülaliste arv 2014. aastaga võrreldes samaks: Eestit väisati 6,2 miljonil korral.
Foreign visitors consumed around 1.3 billion euros of goods and services in Estonia.
Välisturistid tarbisid 2015. aastal Eestis kaupu ja teenuseid hinnanguliselt ligi 1,3 miljardi euro eest.
The number of visitors from Finland was about the same as in the previous year, as was their share of all visits at 39%.
Soomest pärit külastajate arv ning nende osakaal jäi aastataguse ajaga võrreldes samale tasemele (39%).
The number of visitors from other European Union countries increased by an average of 6%1.
Teistest Euroopa Liidu riikidest tulnud reisijate külastuste arv suurenes keskmiselt 6%1.
One visit to Estonia in four was made from outside the European Union.
Iga neljas reis Eestisse tehti väljastpoolt Euroopa Liitu.
The biggest fall was the drop of one quarter in the number of visitors from Russia, who made some 836,000 visits to Estonia altogether, accounting for 13% of the total.
Kõige enam ehk veerandi võrra kahanes Venemaalt pärit külastajate arv: nemad külastasid Eestit 836 000 korda, mis oli 13% kõikidest külastustest.
The number of visitors from the USA increased by 70%, mainly due to same-day visits, of which there were 90,000 more.
Ameerika Ühendriikidest saabunud turistide arv kasvas 70% põhiliselt tänu ühepäevakülastustele, mida oli 90 000 võrra rohkem.
The number of tourists from Asia has increased for several consecutive years, and their numbers increased by one third in 2015, though they account for only a small part of the total number of tourists.
Aasia riikidest pärit turistide arv on kasvanud mitu aastat järjest ning 2015. aastal suurenes nende külastuste arv kolmandiku võrra, kuigi Aasia riikidest pärit inimeste osakaal turistide üldarvus on väike.
Some 70% of visitors on multi-day visits stayed with accommodation providers in Estonia.
Eesti majutusasutustes peatus 70% mitmepäevareisil olijatest.
Multi-day visits by foreign tourists lasted for an average of 4.8 days, making the average visit 7% longer than in 2014.
Välisturistide mitmepäevareisid kestsid keskmiselt 4,8 päeva – seega oli keskmine külastus 7% pikem kui 2014. aastal.
Estonian residents made some 4 million trips to other countries, which was 3% more than in 20142.
Eesti elanikud külastasid eri riike ligi 4 miljonil korral ehk 3% rohkem kui 2014. aastal2.
Visitors from Estonia to foreign countries spent an estimated 800 million euros there.
Välismaale reisinud Eesti elanikud kulutasid seal hinnanguliselt 800 miljonit eurot.
Three quarters of those visits were made to the European Union.
Kolmveerand reisidest tehti Euroopa Liidu riikidesse.
Single-day visits accounted for a little more than one quarter of the total, and there were 4% fewer such visits.
Ühepäevakülastused moodustasid külastuste üldarvust veidi üle veerandi ning nende arv vähenes 4%.
Statistical methods for the use, processing and presentation of the data do not permit identification of any individual telephone or user and comply with the law on personal data protection.
Andmete kasutamisel, töötlemisel ja esitamisel rakendatakse statistilisi meetodeid, mis ei võimalda tuvastada konkreetset telefoni ega selle kasutajat ning on kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega.
The deflation that has lasted almost two years has benefited consumers so far, as essential costs like energy and some foodstuffs have declined
Nüüdseks pea kaks aastat kestnud deflatsioon on olnud tarbijatele soodne, kuna sundkulutused energiale ja osadele toidukaupadele on vähenenud
Weak demand and weak price rises in foreign markets are constricting opportunities for exporting companies.
Kesine nõudlus ja hinnatõus välisturgudel ahendab ettevõtete ekspordivõimalusi.
Companies oriented to servicing the domestic market are relatively better off
Suhteliselt paremas olukorras on siseturu teenindamisele orienteeritud ettevõtted
The tax rises in February will affect consumer prices in the coming months
Lähikuudel mõjutavad tarbijahindu veebruaris jõustunud maksutõusud
The Estonian consumer price index continued to drop in January.
Eesti tarbijahinnaindeks (THI) jätkas jaanuaris langemist.
Data from Statistics Estonia show that the price level in January was 0.1% lower than in December and 0.6% lower than in the previous January.
Statistikaameti teatel alanes hinnatase jaanuaris eelmise aasta detsembriga võrreldes 0,1% ning eelmise aasta jaanuariga võrreldes 0,6%.
Harmonised consumer price inflation for the euro area has picked up in recent months and stood at 0.4% in January.
Euroala ühtlustatud tarbijahindade inflatsioon on viimastel kuudel kiirenenud ja ulatus jaanuaris 0,4%ni.
The current price rises in the euro area are still below the target of the European Central Bank to maintain inflation at below but close to two per cent.
Praegune hinnatõus euroalal jääb siiski alla Euroopa Keskpanga inflatsioonieesmärgile hoida hinnatõus alla kahe protsendi, kuid selle lähedal.
The divergence in inflation rates in Estonia and the euro area is largely due to energy prices.
Eesti ja euroala inflatsioon lahknevad olulisel määral energia hindade tõttu.
Sources of energy have fallen further in price in Estonia than they have on average in the euro area because taxes and distribution costs account for about one third less of the price of energy in Estonia.
Eestis on energiakandjad odavnenud rohkem kui euroala riikides keskmiselt, sest maksude ja jaotuskulude osakaal energia hinnas on Eestis umbes kolmandiku võrra väiksem.
Falls in the oil price pass through to consumer prices much faster in consequence, so cheaper oil brought inflation down in January by 1 percentage point in Estonia but by 0.6 percentage point in the euro area as a whole.
Nafta odavnemise kandumine tarbijahindadesse on seetõttu vahetum: nafta odavnemine kahandas jaanuari inflatsiooni Eestis 1 protsendipunkti võrra ja euroalal tervikuna 0,6 protsendipunkti võrra.
The deflation that has lasted for almost two years has benefited consumers so far, as essential costs like energy and some foodstuffs have declined.
Nüüdseks pea kaks aastat kestnud deflatsioon on olnud tarbijatele soodne, sest sundkulutused energiale ja osadele toidukaupadele on vähenenud.
The lack of inflation pressures in the region as a whole has been a problem for companies however.
Inflatsioonisurve puudumine regioonis tervikuna on aga olnud ettevõtete jaoks probleem.
Companies oriented to servicing the domestic market are relatively better off as rising real incomes for households have supported sales at home.
Suhteliselt paremas olukorras on siseturu teenindamisele orienteeritud ettevõtted, sest majapidamiste reaalse sissetuleku kasv toetab müüki koduturul.
This is shown by retail sales volumes, which increased by 10% in December to an all-time high of 510 million euros.
Seda kinnitab ka jaemüügi maht, mis kasvas detsembris 10%, kõigi aegade suurima 510 miljoni euroni.
Core inflation, which mainly reflects developments in domestic prices, stood at 0.9% in January.
Alusinflatsioon, mis kajastab valdavalt sisemaist hinnaarengut, oli jaanuaris 0,9%.
Prices of services were up by 1.6% and those of industrial goods by 0.5%.
Teenused kallinesid seejuures 1,6% ja tööstuskaubad 0,5%.
The current price level is similar to what it was three years ago, but over the past decade the price level in Estonia has climbed by 43%.
Praegune hinnatase on võrreldav kolme aasta taguse ajaga, kuid viimase kümne aasta jooksul kokku on hinnatase Eestis kerkinud 43%.
Administratively regulated prices, which are mainly for some public services and a part of the energy price, have raised the general price level by 4% and consumption taxes have done so by 9%.
Administratiivselt reguleeritud hinnad (valdavalt erinevad avalikud teenused ja osa energiahindadest) on seejuures tõstnud üldist hinnataset 4% ja tarbimismaksud 9%.
The tax rises in February will affect consumer prices in the coming months in the same way.
Lähikuudel mõjutavad samuti tarbijahindu veebruaris jõustunud maksutõusud.
Rises in excise this year will lift the price level by around 0.7% and so contribute more than half of the forecast inflation rate of 1.2% for the year.
Aktsiisitõusud kergitavad sel aastal hinnataset ligikaudu 0,7% ning annavad sellega enam kui poole selleks aastaks prognoositud 1,2%-suurusest inflatsioonist.
Part of the rise in prices will be postponed because of warehouse stocks, as shop prices for alcohol are expected to rise during a couple of months after the increase in excise, while the retail price of motor fuels on service station forecourts rose straight away in the first days of February.
Osa hinnatõusust viibib ettevõtete laovarude tõttu: alkoholi letihindadesse jõuab aktsiisitõus eeldatavasti alles paari kuu jooksul, samas kui mootorikütuse jaehinnad tanklates tõusid juba veebruari esimestel päevadel.
Even after the rises this year in excise, prices for motor fuels in Estonia are still about one fifth lower than the average in countries of the European Union.
Pärast tänavusi aktsiisitõuse jäävad mootorikütuste hinnad Eestis siiski umbes viiendiku võrra madalamaks kui Euroopa Liidu riikides keskmiselt.
The top 100 players who get the most points will receive a new €20 banknote set in a special engraved frame from the European Central Bank.
Euroala 100 paremat ehk kõrgeima punktiarvuga mängijat saavad Euroopa Keskpangalt uue 20-eurose rahatähega meene.
Eesti Pank will give iPads as prizes to the top three players in Estonia.
Eesti kolmele parimale mängijale on Eesti Pank lisaks pannud välja auhinnaks iPadi.
The three winners will be invited to Eesti Pank after the game finishes for an award ceremony where they will each get a new iPad.
Mängijad kutsutakse pärast võistluse lõppu Eesti Panka, kus toimub võitjate autasustamine ja antakse üle kolm iPadi.
Estonian children were very involved when the game started and were getting the best results, but Lithuanian players have now taken the lead in the competition, and there are also Latvian players in the top five.
Kui mängu alguses olid Eesti lapsed aktiivsed osalejad ja saavutasid parimaid tulemusi, siis praegu juhib mängu Leedu võistleja ja esiviisikusse mahuvad veel Läti mängijad.
Eesti Pank encourages all children to have a go at the game and find out how much they know, which they can do until 25 February.
Eesti Pank kutsub kõiki koolinoori aktiivselt osalema ja oma teadmisi proovile panema, mida saab teha veel kuni 25. veebruarini.
More about the game and the rules for entry and the game itself can be found here: http://www.new-euro-banknotes.eu/Educational-Publications/EURO-RUN/Euro-Run-Game.
Täpsemad mängu ja võistlusest osavõtmise juhised ning mäng ise asuvad siin http://www.uus-euro.eu/Lisamaterjalid/EURO-RUN/Euro-Run.
The competition started on 25 November 2015.
Võistlusmäng algas 25. novembril 2015.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: press [at] eestipank.ee
“The slower recovery in external markets than had been expected has had a clear and visible effect on the Estonian economy too, making it harder to achieve faster economic growth.
„Välisturgude oodatust aeglasemal taastumisel on ka Eesti majandusele selge ja nähtav mõju, muutes kiirema majanduskasvu saavutamise raskemaks.
The fight for market share has grown sharper and the competitiveness of the Estonian exporting sector is under greater pressure than before because productivity has been growing slowly and even declining in some areas”.
Võitlus turuosa pärast on teravnenud ja Eesti eksportiva sektori konkurentsivõime on aeglase tootlikkuse kasvu või kohati ka selle languse tõttu varasemast suurema surve all.“
Mr Hansson said that the outlook for the Estonian economy depends on a recovery in external demand, and especially on the ability to increase production potential in Estonia.
Hanssoni sõnul sõltub Eesti majanduse väljavaade välisnõudluse taastumisest, aga eelkõige Eestis võimest suurendada tootmispotentsiaali.
“Estonia has some advantages over the other countries in Europe when it comes to achieving faster economic growth, as we have stable government finances, a low sovereign debt, a flexible labour market, relatively low debt levels in the private sector, and favourable financing conditions”.
„Võrreldes ülejäänud Euroopa riikidega on Eestil kiirema majanduskasvu saavutamiseks mitmeid eeliseid: korras riigirahandus, väike riigivõlg, paindlik tööturg, suhteliselt väike erasektori võlakoormus ja soodsad rahastamisvõimalused.“
He observed that there are mismatches in the Estonian economy, with low economic growth and fast consumption growth, lower unemployment than during the boom, and low productivity growth at the same time as rapid wage growth.
Eesti majanduses on Hanssoni hinnangul tekkinud ebakõlad – väike majanduskasv, kiire tarbimise kasv, buumiaja tasemest madalam töötus, madal tootlikuse kasv samaaegselt kiire palgakasvuga.
“The Estonian economy is standing at a crossroads and if things go well, the problem facing the economy in the years ahead will be labour shortages.
„Eesti majandus on teelahkmel ja lähiaastatel on heal juhul majanduse probleemiks tööjõupuudus.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The number of card payments by private individuals increased by 6% last year
Eraisikute kaardimaksete arv suurenes mullu 6%
Improved payment services at small banks have raised the number of interbank payments
Väikepankade makseteenuse paranemine on suurendanud pankadevaheliste maksete arvu
An average of one million cashless payments were made each day in 2015 in Estonia, with a total value of 400 million euros.
2015. aastal tehti Eestis päevas keskmiselt miljon sularahata makset kogukäibega 400 miljonit eurot.
The number of payments per day was 5% more than in 2014, but the turnover was 6% less.
2014. aasta sama perioodiga võrreldes kasvas maksete arv 5%, käive aga vähenes 6%.
The number of cashless payments made by individuals and by companies has risen steadily, though the turnover of payments has been notably more volatile.
Nii eraisikute kui ka ettevõtete sularahata maksete arv on pidevalt suurenenud, kuid maksete käive on olnud märksa heitlikum.
The corporate turnover is affected by the general level of economic activity, and also by the activities of individual large companies.
Peale üldise majandusaktiivsuse mõjutab ettevõtete käivet ka üksikute suuremate ettevõtete tegevus.
The number of payments initiated by individuals was lifted by card payments to be 6% higher in 2015 than in the previous year, but the turnover of those payments was down 5% at the same time, mainly because of a decline in the value of the turnover of credit transfers through internet banks.
Kui eraisikute algatatud maksete arv kasvas 2015. aastal aasta varasema ajaga võrreldes kaardimaksete toel 6%, siis nende käive vähenes samal ajal 5%, peamiselt internetipanga maksekorralduste käibe vähenemise tõttu.
Around one fifth of the cashless payments made in Estonia are settled through the STEP2 interbank retail payments system.
Umbes viiendik Eestis tehtavatest sularahata maksetest arveldatakse pankadevahelise jaemaksesüsteemi STEP2 kaudu.
In 2015 the banks in Estonia made an average of 112,000 payments per day through the STEP2 system, with a total turnover of 142 million euros a day.
2015. aastal tegid Eesti pangad STEP2 süsteemi kaudu keskmiselt 112 000 makset päevas kogukäibega 142 miljonit eurot.
This means that 7% more payments were made per day than in the previous year, while the total value was 1% larger.
Aasta varasema ajaga võrreldes tehti 2015. aastal makseid 7% rohkem ning käive kasvas 1%.
The number of interbank payments increased in 2015 faster than the total number of domestic payments did.
Pankadevaheliste maksete arv suurenes 2015. aastal rohkem kui kõigi riigisiseste maksete arv.