natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesti Pank has been developing the interbank settlement system of ordinary payments mainly due to the need to meet the requirements of the EU settlement systems and ensure the compliance of the system with market demand in the future.
Eesti Pank on arendanud pankadevahelist tavamaksete arveldussüsteemi ennekõike selleks, et viia see kooskõlla eurokeskkonna tingimustega ning kindlustada tulevikus arveldussüsteemi vastavus turunõudlusele.
Wage growth faster than productivity growth has a negative effect on Estonia's competitiveness.
Tootlikkuse kasvust kiirem palgatõus kahandab meie konkurentsieelist.
The debt burden of the private sector has increased to 90% of GDP and the fast growth continues.
Erasektori võlakoormus on tõusnud 90 protsendini SKPst ning kiire kasv jätkub.
Despite the income tax reform, the share of public sector expenditure in GDP has not decreased.
Vaatamata tulumaksureformile ei ole avaliku sektori kulutuste osakaal SKPs vähenenud.
Foreign trade indicators refer to the threat that the improvement of the external balance is about to come to a halt.
Väliskaubanduse näitajad viitavad ohule, et välistasakaalu paranemine peatub.
All the above-mentioned risks additionally increase the pressure of oil prices on inflation, which has decreased slower than expected.
Kõik need riskid suurendavad täiendavalt naftahindade survet inflatsioonile, mis on alanenud oodatust aeglasemalt.
From the point of view of meeting the Maastricht inflation criterion and fast adoption of the euro, the situation is considerably more problematic now than it was in spring.
Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmise ja euro kiire kasutuselevõtu seisukohast on olukord seega märksa problemaatilisem kui kevadel.
As the current fast economic growth is not sustainable in the long term, the state must take economic policy measures to reduce risks to stable economic growth both this and the next year.
Kuna pikemas perspektiivis ei ole kiire majanduskasv sellisel kujul jätkusuutlik, peab riik sellel ja järgmisel aastal rakendama majanduspoliitikat, mis vähendaks stabiilset majanduskasvu ohustavaid riske.
Purposefully planned consolidated budget in surplus.
eesmärgipäraselt planeeritud ülejäägis koondeelarvet.
Considering the fast economic growth, the ratio of budget surplus to GDP must be at least equal to the level of 2003;
Arvestades kiiret majanduskasvu, peab eelarve ülejääk suhtena SKPsse olema vähemalt samal tasemel 2003. aastal saavutatuga;
Readiness of the government and Eesti Pank to engage in activities, which would inhibit the too fast growth of the private sector debt burden and foster domestic saving;
valitsuse ja Eesti Panga valmisolekut tegevusteks, mis pärsivad erasektori liigkiiret võlakoormuse kasvu ning soodustavad sisemaise säästmise suurendamist;
Responsible wage agreements between employers and employees.
vastutustundlikke palgakokkuleppeid tööandjate ja töövõtjate vahel.
Economic policy, which would direct Estonia's economic development to a more balanced path, presumes the following:
Eesti majandusarengu tasakaalukamale rajale suunamiseks vajalik majanduspoliitika eeldab:
Eesti Pank forecasts economic growth of 8% for this year.
Käesolevaks aastaks prognoosib Eesti Pank 8protsendist majanduskasvu.
The economic growth of 2006 will be around 6.5%.
2006. aasta majanduskasv jääb 6,5 protsendi tasemele.
In the second quarter of 2005, global economic growth continued to slow down, while rather abruptly in the euro area.
Selle aasta teises kvartalis jätkus maailmamajanduse kasvu aeglustumine, sealjuures pidurdus kasv euroalal võrdlemisi järsult.
Global economic activity and inflation are still affected by the continued surge in oil prices, which does not, however, yet reflect in the overall inflation.
Endiselt mõjutab üleilmset majandusaktiivsust ja inflatsiooni jätkuv naftahinnatõus, mis ei ole üldinflatsioonis seni siiski märkimisväärselt avaldunud.
In August, the oil price hike broke several records, reaching USD 67.29 per barrel (WTI, August 25).
Augustis saavutas nafta hind taas mitmeid uusi rekordtasemeid, jõudes 67,29 dollarini barrelist (WTI, 25.08); hinnatõusule aitasid kaasa püsivalt suur nõudlus ning tormihooaja algus Mehhiko lahes.
The first half-year of 2005 witnessed a faster-than-expected GDP growth.
2005. aasta I poolaastal jätkus oodatust kiirem sisemajanduse koguprodukti kasv.
In addition to the vigorous increase in exports, domestic demand, especially private consumption also accelerated year-on-year.
Jõudselt kasvanud ekspordi kõrval on eelmise aasta sama ajaga võrreldes kiirenenud ka sisenõudluse, eeskätt eratarbimise kasv.
This resulted in a more than 8% annual GDP growth.
Kokkuvõttes tagas see I poolaastal rohkem kui 8protsendise SKP aastakasvu.
Inflation in July and August was faster than expected.
Juuli- ja augustikuu inflatsioon oli oodatust kõrgem.
Due to the rising oil prices, the overall consumer price growth accelerated to 3.8% in July and exceeded 4% in August.
Kerkinud naftahindade tagajärjel kiirenes üldine tarbijahinna kasv juulis 3,8 protsendini ja augustis isegi üle 4 protsendi.
Although the approximately 2 pp difference with the euro area inflation might be considered a normal indicator reflecting the harmonisation of Estonia's price level in the long term, it is undesirably high as regards meeting the inflation criterion.
Ehkki ligi 2protsendipunktist vahet euroala inflatsiooniga võib pidada pikemas perspektiivis ootuspäraseks Eesti hinnataseme ühtlustumist peegeldavaks näitajaks, on see inflatsioonikriteeriumi täitmise valguses soovitust kõrgem.
Due to the continuous appreciation in oil prices and stronger domestic pressures, interest rates are declining slower than expected.
Inflatsioonimäärade alanemine on kujunemas loodetust märksa aeglasemaks ja seda nii jätkuvalt kallinevate naftahindade kui ka sisemaiste survete tugevnemise tõttu.
Accelerating wage growth also has a role to play here.
Oma roll on siin kiirenenud palgakasvul.
The employment growth rate reached 2.3% in the second quarter of 2005.
2005. aasta II kvartalis kiirenes hõive kasv 2,3 protsendini.
Based on the data provided by the Statistical Office, this was partly due to seasonal jobs, especially in the services sector.
Statistikaameti andmetel tulenes hõive kasv osalt hooajalistest töödest, seda eriti teenindussektoris.
It can be said that in the first half-year, mainly non-tradable sector contributed to creation of employment.
Poolaasta kokkuvõttes võib öelda, et uusi töökohti lõid suletud sektori ettevõtted.
As productivity growth prospects are smaller in the services sector, the share of labour costs in GDP increased.
Kuna teeninduses on tootlikkuse suurendamise väljavaated väiksemad, siis kasvas tööjõukulude osatähtsus SKPs.
If this tendency continues, price pressures will increase in the long term.
Sellise tendentsi jätkumine suurendab pikemas perspektiivis hinnasurveid.
The unemployment rate reached record low (8.1%) in the second quarter of 2005.
Tööpuudus langes 2005. aasta II kvartalis rekordiliselt madalale, ehk 8,1 protsendile.
This was due to the decrease in the numbers of both short-term and long-term unemployed.
See oli tingitud nii lühi- kui ka pikaajaliste töötute arvu vähenemisest.
Insufficient additional labour supply may prove to be a bottleneck setting limitations to Estonia's long-term economic growth.
Täiendava tööjõu nappus võib kujuneda kitsaskohaks, mis seab piire Eesti pikaajalisele majanduskasvule.
In the current situation, it is advisable to avoid taking measures, which would reduce the labour market flexibility, be it then either a fast rise in the minimum wage or any other similar step.
Väljakujunenud olukorras on soovitav vältida samme, mis vähendavad tööturu paindlikkust, olgu siis alampalga kiire tõstmise või mõne muu taolise meetme näol.
The growth in domestic demand in the first half-year of 2004 (prior to the accession to the EU) led to a temporary setback in the external balance intensified by stocking up due to uncertainty and modest saving.
Sisemaise nõudluse kasv eelmise aasta I poolaastal (vahetult enne Euroopa Liiduga ühinemist) tähendas välistasakaalu ajutist halvenemist, mida ilmestas ka ebakindlusest tingitud varude soetamine ja väiksem säästmine.
Both export income and private sector savings started taking up speed in the second half of 2004.
2004. aasta teisel poolel hakkasid taas kiiremini kasvama nii eksporditulud kui ka erasektori säästud.
According to preliminary estimates, the current account deficit of the first half-year of 2005 was smaller than at the same time last year.
2005. aasta I poolaastal kujunes jooksevkonto puudujääk esialgsete hinnangute järgi väiksemaks kui mullu samal ajal.
In addition to exports of goods, domestic demand has also increased year-on-year, and thus it is likely that the second quarter of 2005 witnessed a halt in the improvement of the external balance.
Et kaubaekspordi kõrval on eelmise aasta sama ajaga võrreldes kiirenenud ka sisenõudluse kasv, siis on tõenäoline, et selle aasta II kvartalis välistasakaalu paranemine peatus.
Domestic demand
Sisenõudlus
Although the second quarter of 2004 witnessed exceptional stocking up and investment activity was also high, domestic demand growth in 2004 was still slower than expected.
Ehkki 2004. aasta II kvartalis soetati ebatavaliselt palju varusid ja ka investeerimisaktiivsus oli suur, jäi sisenõudluse kasv aasta kokkuvõttes varasemast aeglasemaks.
Domestic demand and especially private consumption picked up speed again at the beginning of this year.
Käesoleva aasta alguses kiirenes sisenõudluse ja eeskätt eratarbimise kasv uuesti.
Based on foreign trade data, this trend seems to have continued in the second quarter of 2005, while it is possible that the private consumption growth even accelerated.
Väliskaubanduse andmed viitavad sellele, et II kvartalis see suund jätkus ja eratarbimise kasv võis isegi kiireneda.
Financial sector
Finantssektor
The monetary policy environment has remained stable - the monetary policy interest rates in the euro area have stayed on the level specified in June 2003.
Rahapoliitiline keskkond on püsinud endiselt muutumatuna - euroala rahapoliitilised intressimäärad on säilinud 2003. aasta juunis määratletud tasemel.
Favourable interest rate environment and tight competition between banks for market shares has resulted in historically low interest rates for the Estonian consumer and in simpler credit conditions of banks.
Soodne intressikeskkond ning pankadevaheline tihe võitlus turuosade pärast on viinud intressid Eesti tarbija jaoks ajalooliselt madalaimale tasemele ja pankade laenutingimused on lihtsustunud.
As a result, the number of housing loans has increased again and real estate prices continue to grow.
Selle tulemusel on eluasemelaenude kasv taas kiirenenud ning kinnisvarahinnad on jätkanud tõusu.
Moreover, the fast appreciation of real estate has spread beyond Tallinn.
Sealjuures on kinnisvara kiire kallinemine levinud Tallinnast väljapoole.
At the same time, most of the transactions and real estate developments still take place in and near Tallinn, wherefore these are the areas characterised by accumulation of risks.
Samas tehakse enamik tehinguid ja kinnisvaraarendusi jätkuvalt Tallinnas ja selle ümbruses, mistõttu ka riskid kuhjuvad nendesse piirkondadesse.
As a result of active lending activity, banks earned 1.8 billion kroons in profits in the first half of 2005, which is 18.2% more than a year ago.
Aktiivse laenutegevuse tulemusena teenisid pangad 2005. aasta I poolaastal 1,8 miljardit krooni kasumit, mis on 18,2 protsenti enam kui aasta tagasi.
Estonia's accession to the EU led to close integration of Estonian goods and financial markets with the rest of the world, and this continued in the first half of 2005 as well.
Eesti ühinemine Euroopa Liiduga tõi kaasa Eesti kauba- ja finantsturgude tiheda lõimumise ülejäänud maailmaga, mis jätkus ka 2005. aasta I poolaastal.
The continuance of strong economic growth and the credibility of Estonia's economic policy have been greatly relying on maintaining the revenue and expenditure balance of the general government, and improving of the external balance has been heavily supported by fiscal policy.
Jätkuvalt kiire majanduskasv ja Eesti majanduspoliitika usaldusväärsus on suuresti tuginenud valitsemissektori tulude ja kulude tasakaalus hoidmisel ning viimastel aastatel on eelarvepoliitika olnud oluliseks toeks välistasakaalu paranemisele.
For instance, in 2003, the general government budget surplus amounted to approximately 2% of GDP.
Näiteks 2003. aastal oli valitsemissektori eelarve ülejääk ligi 2% SKP suhtes.
As forecasts predict the fast economic growth to continue in the future, the 2006 budget should be in a definite surplus.
Kuna kiiret majanduskasvu prognoositakse ka edaspidiseks, peaks 2006. aasta eelarve olema selges ülejäägis.
The spring forecast in the light of recent developments
Kevadprognoos viimaste arengusuundumuste valguses
Taking into consideration recent developments, it can be concluded that inflation will be faster than predicted in spring 2005.
Viimaste suundumuste põhjal kujuneb inflatsioon 2005. aastal kevadel prognoositust kiiremaks.
At the same time, the revised statistics of previous years and the flash economic estimate allow for upward adjustments in the economic growth projection.
Samas lubavad eelnevate aastate korrigeeritud statistika ning selle aasta II kvartali majanduskasvu kiirhinnang ülespoole korrigeerida ka majanduskasvu ettevaadet.
The main reason behind the accelerating inflation lies in the hike of oil prices.
Inflatsiooni kiirenemise peapõhjus on nafta ulatuslik hinnatõus.
If the high level of oil prices should last, the next year's inflation forecast may also prove to have been underestimated.
Kui nafta kõrge hinnatase püsib, võib alahinnatuks osutuda ka järgmise aasta inflatsiooniprognoos.
For the time being, we can expect the consumer price growth to be 4.2% this year and slightly above 3% next year, depending on the level of stabilisation of the oil prices.
Praeguse seisu järgi võib sellel aastal oodata 4,2protsendist ning järgmisel aastal pisut üle 3protsendist tarbijahindade kasvu, sõltuvalt sellest, mis tasemel stabiliseerub kütuse hind.
Estonian economy has, despite weak external environment, been able to vigorously increase the volume of exports.
Eesti majandus on nõrgale väliskeskkonnale vaatamata suutnud ekspordimahtusid seni jõudsalt kasvatada.
Together with the accelerating growth in domestic demand, this allows to forecast an approximately 8% economic growth for this year.
Koos sisenõudluse kiireneva kasvuga võimaldab see käesolevaks aastaks prognoosida ligikaudu 8protsendist majanduskasvu.
Next year the growth rate is expected to slow down and remain around 6.5%.
Järgmisel aastal see mõnevõrra siiski aeglustub, jäädes 6,5 protsendi tasemele.
The increasing share of labour costs in GDP, as well as the rising oil prices and second-round effects endanger the inflation forecast.
Jätkuvalt kasvav tööjõukulude osatähtsus SKPs ning nafta hinna teise ringi mõjude ilmnemine ohustavad aga inflatsiooniprognoosi.
The new economic forecast by Eesti Pank will be published in November.
Eesti Pank avaldab uuendatud majandusprognoosi täismahus novembris.
In addition, the IMF considers signs of overheating in the real estate sector, fast credit growth, and high level of current account deficit as possible risks.
Lisaks näeb Valuutafond võimalike ohuallikatena ülekuumenemise märke kinnisvaraturul, kiiret krediidikasvu ning kõrget jooksevkonto puudujäägi taset.
Minister of Finance, Aivar Sõerd said the members of the mission emphasised the significance of medium-term budgeting.
Rahandusminister Aivar Sõerdi sõnul rõhutasid missiooni liikmed keskpika eelarvestrateegia planeerimise olulisust.
Sõerd confirmed the intentions of the government to proceed with the current fiscal policy and maintain at least a balanced general government budget.
Sõerd kinnitas kohtumisel Valuutafondi esindajatega valitsuse kavatsusi jätkata senise eelarvepoliitikaga ning hoida valitsussektori eelarve ka tulevikus vähemalt tasakaalus.
In order to control costs, the target of the 2006 budgetary negotiations is to keep the government expenditure on the same level as in 2005.
Kulude kontrolli all hoidmiseks on näiteks 2006. aasta eelarve läbirääkimistel eesmärk hoida valitsemiskulud 2005. aasta tasemel.
The preliminary conclusions of the mission are available on the home page of Eesti Pank at: www.eestipank.info.
Delegatsiooni esialgsete järeldustega on võimalik tutvuda Eesti Panga kodulehel.
Further information:  Gerli Polding  Public Relations Bureau of Eesti Pank  Phone: 66 80 719  E-mail: gerli.polding [at] epbe.ee
Lisainfo:  Gerli Polding  Eesti Panga avalike suhete büroo  Tel: 66 80 719  E-post: gerli.polding [at] epbe.ee
Veiko Valkiainen  Ministry of Finance  Communications Department  Phone: 61 13 094  E-mail: veiko.valkiaineng [at] fin.ee (veiko.valkiainen [at] fin.ee )
Veiko Valkiainen  Rahandusministeerium  Kommunikatsiooniosakond  Tel: 61 13 094  E-post: veiko.valkiaineng [at] fin.ee
Despite the unfavourable global economic developments, the annual growth of Estonian gross domestic product increased to 7 per cent in the first quarter.
Maailmamajanduse ebasoodsatele suundumustele vaatamata kiirenes Eesti sisemajanduse koguprodukti aastakasv esimeses kvartalis 7 protsendini.
Economic growth was more than before based on increased exports.
Senisest enam põhines majanduskasv ekspordi suurenemisel.
External balance improved due to increased saving and growth of exports.
Säästmise suurenemine ja ekspordikasv aitasid kaasa välistasakaalu paranemisele.
Unfortunately the change might not be permanent, and it is not certain that external balance will continue to improve at the same pace.
Paraku puudub kindlus, et muutus on püsiv ja välistasakaalu paranemine jätkub samas tempos ka lähiajal.
Despite high and fluctuating oil prices the growth rate of consumer goods follows the trend forecasted.
Kuigi naftahind on jäänud kõrgeks ja heitlikuks, püsib tarbijahindade kasvutempo prognoositud rajal.
The temporary acceleration of inflation rate peaked towards the beginning of the year, and in May it dropped to the expected level, which may be considered sustainable in the longer term.
Inflatsiooni ajutise kiirenemise tipp jäi selle aasta algusse ning mais alanes inflatsioon oodatult tasemeni, mida võib pikemas perspektiivis pidada jätkusuutlikuks.
Although the wage growth reaccelerated, the labour market displayed sufficient flexibility in order to ensure consistency between labour costs growth and productivity growth, thereby supporting price stability.
Vaatamata palgakasvu taaskiirenemisele näitas tööturg piisavat paindlikkust, tagamaks tööjõukulude kasvu kookõla tootlikkuse kasvuga, toetades sellega hinnastabiilsust.
Accession to the EU was accompanied by growth in confidence of both borrowers and lenders, which has contributed to the readiness to take bigger risks.
Euroopa Liiduga ühinemisega on kaasnenud nii laenuvõtjate kui ka -andjate kindlustunde suurenemine, millest tulenevalt ollakse valmis võtma suuremaid riske.
This increases the vulnerability of Estonian economy.
See suurendab Eesti majanduse haavatavust.
All tax policy related measures, which accelerate inflation, are problematic from the point of view of complying with the Maastricht inflation criterion and adoption of the euro.
Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmise ja euro kasutuselevõtu eesmärgi seisukohalt on problemaatilised kõik inflatsiooni kiirendavad maksupoliitilised sammud.
The decline in global economic activity, which started in the second half of 2004, continued.
Käesoleval aastal jätkus eelmise aasta teises pooles alanud üleilmse majandusaktiivsuse alanemine.
Inhibition of economic growth was the most drastic in the euro area, and the economic growth of Estonia's main economic partners does not meet expectations either.
Kõige järsem oli majanduskasvu pidurdumine euroalal ning ka Eesti peamiste kaubanduspartnerite majanduskasv ei vasta ootustele.
This means worse growth prospects for the year 2005, which postpones raising interest rates in the euro area.
See tähendab kasvuväljavaadete halvenemist 2005. aastaks, mistõttu euroalal lükkub edasi ka intresside tõstmine.
Consequently, the monetary policy environment will remain expansive and external demand for Estonian exports may diminish.
Rahapoliitiline keskkond jääb seega ekspansiivseks ja välisnõudlus Eesti ekspordi järele võib nõrgeneda.
Despite weak global economy, the economic growth of Estonia accelerated to 7 per cent.
Vaatamata maailmamajanduse nõrkusele kiirenes Eesti majanduskasv aasta esimeses kvartalis 7 protsendini.
The growth surpassed forecasts, and the share of goods and services exports in the economic growth was larger than in previous years.
Kasv ületas prognoositu ning kaupade ja teenuste väljaveo osakaal majanduskasvus oli suurem kui varasematel aastatel.
The near-future developments will reveal if there has been expansion of the improved competition based market share and exports will remain strong, or if weakening of external demand has not yet taken effect, causing the exports growth to slow down.
Lähiaja areng näitab, kas tegu on paranenud konkurentsivõimel põhineva turuosa suurenemisega ja eksport püsib tugevana, või ei ole välisnõudluse nõrgenemine oma mõju veel jõudnud avaldada ja ekspordikasv pidurdub.
Eesti Pank forecasts a 3.4 per cent growth in consumer prices for the year 2005.
2005. aastaks prognoosib Eesti Pank 3,4protsendilist tarbijahindade kallinemist.
The accelerating inflation is not caused by domestic demand pressures, but by economic policy decisions taken in recent past, as well as by the appreciation of fuel in the global market.
Kiireneva inflatsiooni põhjuseks ei ole mitte sisemaised nõudlussurved, vaid lähiminevikus tehtud majanduspoliitilised otsused ja ka kütuse kallinemine maailmaturul.
The annual inflation growth decreased in May as expected, reaching 2.8 per cent.
Käesoleva aasta maikuus alanes inflatsiooni aastakasv ootuspäraselt 2,8 protsendini.
This was supported by labour market flexibility, which ensured the consistency of wage growth with productivity growth.
Seda toetas tööturu paindlikkus, mis tagas palkade kasvu kooskõla tootlikkuse suurenemisega.
According to forecasts, the inflation rate will remain below 3 per cent in the course of the next two years, and thus the period of temporary acceleration of the inflation rate is over.
Prognooside järgi jääb inflatsioonitempo alla 3 protsendi ka lähema kahe aasta jooksul ning inflatsioonitempo ajutise kiirenemise periood on seega möödas.
The risks are primarily related to fluctuating oil prices, and tax political measures may also entail uncertainties.
Riskid on seotud eeskätt naftahinna heitlikkusega ning ootamatusi võivad kaasa tuua ka maksupoliitilised sammud.
Positive developments in the labour market, i.e., moderate growth in employment and decrease in unemployment, continued.
Tööturul jätkusid positiivsed suundumused ehk hõive mõõdukas kasv ning töötuse vähenemine.
The drop in the number of unemployed registered in the employment office was remarkable: the number decreased by 4,100 people year-on-year.
Märkimisväärne oli registreeritud töötute arvu kahanemine 4100 inimese võrra võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.
The annual growth of gross wages accelerated to slightly above 10 per cent and real wages increased by more than 5 per cent.
Brutopalga aastakasv kiirenes taas veidi rohkem kui 10protsendiliseks ning reaalpalgad kasvasid rohkem kui 5 protsenti.
Due to faster economic growth this does not mean, according to preliminary estimates, that the cost per labour unit will rise, but calls in question the assumption that the income tax reform might slow the wage growth and increase the competitiveness of enterprises in the near future.
Tänu kiirenenud majanduskasvule ei tähenda see esialgsel hinnangul küll tööjõu ühikukulude kasvu, kuid seab kahtluse alla eelduse, et tulumaksureform võib lähitulevikus palgakasvu aeglustada ja ettevõtete konkurentsivõimet suurendada.