natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A fall of 4.7% from a year before in the price of motor fuels helped to restrict the rise in energy prices.
Selle tootegrupi hinnatõusu aitas tagasi hoida mootorikütuse 4,7% odavnemine võrreldes eelmise aastaga.
Core inflation may be considered low, given that statistics for the second quarter show labour costs rising by 8%.
Alusinflatsiooni võib pidada madalaks, arvestades et teise kvartali statistika järgi kasvasid tööjõukulud enam kui 8%.
Companies have so far mainly financed rapid wage growth by reducing profits, but this has been done relatively less in sectors that are oriented to domestic demand, notably real estate and retail trade.
Ettevõtted on seni kiiret palgakasvu finantseeritud peamiselt kasumite vähenemise arvelt, suhteliselt vähem on pidanud seda tegema sisenõudlusele orienteeritud majandusharud, eelkõige kinnisvara- ja kaubandussektor.
In this context, prices for services other than communications rose by 4.2% year-on-year.
Teenused ilma sideta kallinesid aastavõrdluses 4,2%.
Eesti Pank’s economic forecast published in June expects that consumer price inflation for 2013 will be 3.0% in Estonia.
Eesti Panga juuniprognoosi kohaselt on Eesti tarbijahindade inflatsioon 2013. aastal 3,0%.
The primary role of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to two percent over the medium term.
Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida inflatsioon euroalal keskpikas perspektiivis alla kahe protsendi, kuid selle lähedal.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 6680 965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The board received a report on the work of the internal audit department for the first half of the year and set out the audit plan for the second half of the year.
Nõukogu tutvus siseauditi osakonna esimese poolaasta töö aruandega ning täpsustas teise poolaasta auditite plaani.
The board also received the central bank's risk management report for 2012.
Samuti tutvus nõukogu keskpanga riskijuhtimise aruandega 2012. aasta kohta.
Chairman of the Supervisory Board Mart Laar reported on the inquiry presented to him on the subject of the VEB fund by members of the Riigikogu, to which he will answer in parliament on 9 September.
Nõukogu esimees Mart Laar tutvustas nõukogule Riigikogu liikmetele poolt talle VEB Fondi teemal esitatud järelepärimist, millele nõukogu esimees vastab Riigikogus 9. septembril.
This was Mart Laar's first Supervisory Board meeting as Chairman.
Tegemist oli nõukogu esimehe Mart Laari esimese Eesti Panga nõukogu istungiga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 15 October.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 15. oktoobril.
If economic growth does not accelerate in the coming quarters, a slowing of wage growth is to be expected.
Kui majanduskasv lähikvartalites märkimisväärselt ei kiirene, on oodata palgakasvu aeglustumist.
The acceleration in wage growth is broad-based and has several causes.
Palgakasvu kiirenemine on laiapõhjaline ja sellel on mitu põhjust.
Second, the new pay agreements for teachers and medical workers came into force in the spring.
Teiseks jõustusid kevadel õpetajate ja meditsiinitöötajate palgalepped.
Several sectors, notably construction and transport, are affected by the stronger negotiating power of workers who have the possibility go to work abroad.
Mitmel tegevusalal, eelkõige ehituses ja veonduses, mõjutab töötajate läbirääkimisvõimet palgaläbirääkimistel võimalus minna tööle välismaale.
Year-on-year wage growth accelerated in transport and warehousing from 8.6% in the first quarter to 15.4% in the second, and in construction it went from 6% to 12.7%.
Veonduses ja laonduses kiirenes palgakasv esimese kvartali 8,6%lt teises kvartalis 15,4%ni ja ehituses 6%lt 12,7%ni.
The slower economic growth of recent quarters and the fall in productivity have not yet had an impact on wage growth.
Viimastes kvartalites aeglustunud majanduskasv ja vähenenud tootlikkus pole palgakasvule veel mõju avaldanud.
Unit labour costs grew in the first half of 2013 and the share of labour costs in the value added in the economy rose at the expense of profits.
Tööjõu ühikukulu kasv oli 2013. aasta esimesel poolel tempokas ja majanduses loodavast lisandväärtusest tööjõule kulutatav osa suurenes kasumite arvelt.
Wage growth of 7-8% may still be considered too fast when the real output produced by one worker is on average less than it was a year earlier.
Siiski võib 7-8%list palgakasvu pidada liiga kiireks tingimustes, kus ühe töötaja loodud toodang on aastatagusest keskmiselt väiksem.
A fall in the profit margins of companies increases the risk that capital will move to countries where it is possible to produce at more competitive prices and with higher profitability.
Ettevõtete kasumimarginaalide pikaajalise vähenemise korral on oht, et kapital liigub edasi riikidesse, kus on võimalik toota konkurentsivõimeliste hindadega ja kus on suurem kasumlikkus.
As capital flows out, so too will jobs.
Koos kapitaliga lahkuvad aga ka töökohad.
Companies oriented to the domestic market are able to recover profitability to some extent by raising prices, but the result of this is higher inflation, which will lower the real purchasing power of consumer incomes.
Siseturule orienteeritud ettevõtted saavad kasumlikkust mõningal määral taastada hindade tõstmise teel, kuid selle tulemuseks on kiirem inflatsioon, mis alandab tarbijate sissetulekute reaalset ostujõudu.
The ability of exporting companies to raise prices is limited by foreign competition.
Eksportivas sektoris on ettevõtete võime hindu tõsta väliskonkurentsi tõttu märksa piiratum.
If an exporting company raised its prices it would lower its competitiveness and weaken demand for export products from Estonia.
See tähendaks konkurentsivõime langust ning väiksemat nõudlust Eesti ekspordile.
Average wage growth adjusted for inflation, or real purchasing power growth, was 4.9% in the second quarter.
Keskmise palga inflatsiooniga korrigeeritud kasv ehk reaalse ostujõu kasv oli teises kvartalis 4,9%.
Real wages have increased over the last two years, as the average gross wage growth has remained high and the growth rate of consumer prices has declined.
Reaalpalk on suurenenud kahe viimase aasta vältel, mil keskmise brutopalga kasv on püsinud kiire ning tarbijahindade kasvutempo alanenud.
This has left the purchasing power of the average wage very close to the peak reached before the crisis.
Sellega on keskmise palga ostujõud jõudnud väga lähedale kriisieelsele tipptasemele.
Annual growth of real GDP and average monthly gross wages
Reaalse SKP ja keskmise brutokuupalga aastakasv
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Since the economic crisis, the Estonian economy has set a solid base and has become less vulnerable.
Eesti majandus on kriisijärgselt korrastunud ja muutunud vähem haavatavaks.
Mr Hansson noted that the long term risks for the economy are wage growth that is faster than productivity growth, continuing uncertainty about external demand and rapid rises in real estate prices.
Pikaajaliste ohtudena tõi Hansson välja tootlikkuse kasvust kiirema palgakasvu, jätkuva ebakindluse välisnõudluse osas ja kinnisvara kiire hinnatõusu.
“Structural unemployment and labour shortages, partly due to emigration, could cause excessive wage growth pressures and an acceleration of inflation, and in this way damage export competitiveness.
“Struktuurne tööpuudus ja tööjõunappus, sealhulgas ka väljarändest tulenevalt võivad põhjustada liigseid palgakasvu surveid, inflatsiooni kiirenemist ning seeläbi kahjustada ekspordi konkurentsivõimet.
As a whole the euro area is strong and competitive, he explained.
Euroala tervikuna on Hanssoni sõnul tugev ja konkurentsivõimeline.
“The efforts made by European countries during the crisis period to get their finances in order are showing through ever more clearly in improving competitiveness and sustainable growth.
“Kriisi ajal tehtud pingutused Euroopas riikide rahanduse kordaseadmisel avalduvad järjest selgemini paranevas konkurentsivõimes ning kestlikumas kasvus.
Imbalances are being reduced even within the euro area.”
Tasakaalustamatused on vähenemas ka euroala siseselt.“
Hansson believes that in the context of low inflation the euro area is moving steadily towards moderate positive growth, though there are still risks.
Hanssoni hinnangul liigub euroala mõõduka positiivse majanduskasvu suunas madala inflatsiooni tingimustes, kuigi riskid on veel üleval.
Such an environment creates conditions in which Estonia can grow relatively quickly.
Selline keskkond loob Eestile eeldused suhteliselt kiireks kasvuks.
Households signed more than 1900 loan contracts and took out 64 million euros in new housing loans.
Majapidamised sõlmisid üle 1900 laenulepingu ning võtsid uusi eluasemelaene 64 miljoni euro väärtuses.
Both the number of transactions and their total value were one third higher than a year earlier.
Aastatagusega võrreldes kasvasid nii tehingute arv kui ka maht kolmandiku võrra.
The housing loan portfolio grew by 19 million euros during July, and its annual growth rate stood at 0.3%.
Eluasemelaenude portfell suurenes juulikuu jooksul 19 miljoni euro võrra ja selle aastakasv oli 0,3%.
Companies took out 742 million euros of new loans and leases in July, and the loan turnover for the month was the highest of any individual month this year.
Ettevõtted võtsid juulis uusi laene ja liisinguid 742 mln euro väärtuses ja ühe kuu laenukäive oli juulis seega käesoleva aasta suurim.
However, because of the base effect the loan turnover was only 1% higher than a year before.
Baasefekti tõttu oli laenukäive aastatagusega võrreldes aga vaid 1% võrra suurem.
Although the turnover of loans and leases given to Estonian companies and households in July was the highest of any month this year, the annual growth rate in the loan and lease portfolio slowed to 1%.
Kuigi Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute käive oli juulis jooksva aasta suurim, aeglustus laenu- ja liisinguportfelli aastakasv 1%ni.
The slowdown in the growth of the financing portfolio was due to a reduction in the corporate portfolio, which was mainly a consequence of the reclassification of companies as other financial institutions by one credit institution.
Finantseerimisportfelli kasv aeglustus ettevõtete portfelli vähenemise tõttu, kuna osa ettevõtteid klassifitseeriti ühes pangas ümber ja nende tegevus kajastub nüüd muude finantseerimisasutuste statistikas.
Without this, the annual growth in the loan volume would have remained at around the level of 1.5% seen in the preceding months.
Selle mõjuta oleks laenumahu aastakasv jäänud eelmiste kuude tasemele (1,5%).
The total volume of loans and leases given to the real sector stood at 14.7 billion euros at the end of July.
Reaalsektorile antud laenude ja liisingute kogumaht oli juuli lõpus 14,7 miljardit eurot.
The average interest margin in the market remained about the same as in the previous month.
Turu keskmine intressimarginaal püsis eelmise kuuga samal tasemel.
The base interest rate was also very low, meaning that the interest rate environment continued to be favourable for borrowers.
Ka baasintressimäär jäi väga madalaks, mistõttu intressikeskkond on laenuvõtja jaoks jätkuvalt soodne.
The average interest rate for housing loans granted in July was 2.5%, and the average rate for long-term corporate loans was 2.9%.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär oli juulis 2,5% ja ettevõtete pikaajaliste laenude oma 2,9%.
Loans that were more than 60 days overdue made up 2.8% of the total loan portfolio by volume.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude mahu osakaal kogu laenuportfellis püsis 2,8% juures.
The loan portfolio improved only in housing loans.
Laenuportfell paranes vaid eluasemelaenude osas.
Annual growth in real sector deposits slowed in July to 3%.
Reaalsektori hoiuste mahu aastakasv aeglustus juulis 3%ni.
Although the annual growth rate for household deposits slowed again in July, the reduction in deposits came mainly from the corporate sector this time.
Kuigi majapidamiste hoiustamise aastakasvutempo alanes ka juulis, tulenes hoiuste kogumahu kahanemine seekord ettevõtlussektorist.
The total deposits of companies and households at the end of the month stood at 8.7 billion euros.
Kuu lõpus oli ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht kokku 8,7 miljardit eurot.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This assessment is based on the results of the Estonian Labour Force Survey, which uses the working age population figure unadjusted for migration.
See hinnang põhineb Eesti tööjõu-uuringu tulemustel, mida on laiendatud rändega korrigeerimata tööealise elanikkonna arvule.
Eesti Pank's calculations show that this growth was relatively fast, at 2.7% in seasonally adjusted terms.
Viimane oli Eesti Panga arvutuste kohaselt hooajalisi tegureid arvesse võttes suhteliselt kiire ja ulatus 2,7%ni.
Although economic growth has remained modest in the last half year, the employment rate has reached 63%, which it is very close to the peak it touched before the crisis.
Kuigi majanduskasv on viimasel poolaastal püsinud tagasihoidlik, ulatub hõive määr 63%ni, mis on väga lähedal kriisieelsele tipptasemele.
Employment growth in the second quarter was noticeably higher than real economic growth, which means that labour productivity fell.
Teises kvartalis ületas hõive kasv tunduvalt majanduse reaalkasvu, mis tähendab, et tööjõu tootlikkus alanes.
Statistics from the Tax and Customs Board indicate that wage costs grew rapidly, with the average salary paid out increasing by 7% in the second quarter of 2013.
Maksu- ja Tolliameti statistika viitab sellele, et palgakulu kasvas kiiresti, sest keskmine palgaväljamaks kasvas 2013. aasta teises kvartalis 7%.
This implies that there was an increase in the gap between wages and productivity.
Seega suurenes tõenäoliselt palga ja tootlikkuse lõhe.
The strong wage growth is probably a consequence of the reduced pool of available labour.
Tugeva palgakasvu taga on tõenäoliselt järjest vähenenud vaba tööjõu hulk.
The risk of the rapid growth in wages soon being passed through into prices is now larger than was earlier forecast.
Oht, et tööjõukulude kiire kasv kandub peagi üle hindadesse, on varem prognoositust suurem.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Although growth was quicker than in the first quarter, it was slightly slower than was forecast in June.
Ehkki esimese kvartaliga võrreldes majanduskasv kiirenes, oli see veidi  tagasihoidlikum, kui juunis prognoositud.
The factor behind the slower rate of growth was external demand, which is improving only slowly as economic growth has been modest in Finland, Sweden and Russia, which are all among Estonia's main trading partners.
Aeglase majanduskasvu taga  on välisnõudlus, mille paranemine kulgeb visalt, sest Eesti peamiste kaubanduspartnerite hulka kuuluvate Soome, Rootsi ja Venemaa majanduskasv on olnud tagasihoidlik.
Although growth has remained weak so far in the external environment, the economic indicators for the developed countries have in general started to recover.
Kuigi väliskeskkonnas on kasv seni jäänud nõrgaks, on arenenud riikide majandusnäitajad hakanud üldjoontes paranema.
Growth accelerated in the USA in the second quarter and was better than forecast.
USA majanduskasv kiirenes teises kvartalis ning oli oodatust parem.
Economic confidence indexes in the European Union remain below their long-term averages, but have picked up rapidly in recent months.
Euroopa Liidu riikide majandususaldusindeks on püsinud  küll allpool pikaajalist keskmist, kuid on viimastel kuudel kiiresti paranenud.
This indicates that there is a gradual recovery underway in Europe.
See viitab Euroopa majanduse järk-järgulisele tervenemisele.
Growth in consumption and investment, which has underpinned the economy, slowed in the first half of the year.
Seni majandust toetanud tarbimise ja investeeringute kasv on esimesel poolaastal aeglustunud.
One cause of the slowdown in investment growth has been the reduction in investments made using the money received from CO2 quotas.
Üks investeeringute kasvu aeglustumise põhjusi on kvoodiraha eest tehtavate investeeringute vähenemine.
Another is that capacity utilisation has been low in industry for some time, meaning that expansion plans have probably been put on hold.
Teiseks on paljude tööstusettevõtete tootmisvõimsus olnud juba mõnda aega alarakendatud, mistõttu laienemisplaane on tõenäoliselt ootele pandud.
If external demand recovers, there will be a need to increase production capacity.
Kui välisnõudlus taastub, suureneb vajadus tootmise laiendamise järele.
Expansion plans are encouraged by low interest rates, which make investments more favourable.
Laienemisplaane toetavad madalad intressimäärad, mis soodustavad investeeringute tegemist.
Eesti Pank's forecast published in June predicted that the economy will grow by 2% in 2013.
Eesti Panga juunis avaldatud prognoosi kohaselt kujuneb 2013. aasta majanduskasvuks 2%.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 1.6% in July.
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu järgi juulis 1,6% juures.
The annual inflation growth was held up in July by energy prices, which rose by 6.5%, and food prices, which were up 5.2%.
Inflatsiooni aastakasvu hoidis juulis jätkuvalt üleval energia 6,5%ne ja toiduainete 5,2%ne kallinemine.
At the same time there was a month-on-month reduction in the price pressure from electricity, which has been the cause of major volatility in consumer prices in recent months.
Samas kuises võrdluses vähenes mõnevõrra elektri hinnasurve, mis on viimastel kuudel põhjustanud tarbijahinnaindeksi suurt muutlikkust.
Electricity was 6.1% cheaper in July than in June, when prices were particularly high.
Juulis odavnes elekter võrreldes eelmise kuu kõrge tasemega 6,1%.
Annual growth in food prices mostly came from the 10.3% rise in fruit prices and the 33.4% rise in the price of vegetables.
Toiduainete aastane hinnatõus piirdus peamiselt puu- ja köögiviljade kallinemisega, vastavalt 10,3% ja 33,4%.
Prices for other food and non-alcoholic beverages were about the same as in July 2012.
Ülejäänud toidu ja mittealkohoolsete jookide hinnad oli ligikaudu samal tasemel kui mullu juulis.
Core inflation, which covers manufactured goods and services, remained low in July at 1.3%.
Alusinflatsioon, mis hõlmab tööstuskaupu ja teenuseid, püsis juulis madal, 1,3%.
A large part of the fall in prices of manufactured goods was due to seasonal factors, though discounts were lower this year than last.
Suur osa tööstuskaupade odavnemisest oli hooajaline, kuid allahindlused olid tänavu väiksemad kui eelmisel aastal.
Clothing and footwear was 3.5% cheaper than in June and around 5% cheaper than in July last year.
Riidekaupade ja jalatsite hind langes juuniga võrreldes 3,5%,aasta tagasi aga ligikaudu 5%.
Price increases for services have been largely driven by wage rises, though a revival in tourism has also contributed.
Teenuste kallinemise juures mängib tõenäoliselt üha suuremat rolli palgakasv, aga ka turismi elavnemine.
Prices for communication services continue to fall in an environment of tough competition.
Samas alanevad tiheda konkurentsi tõttu jätkuvalt kommunikatsiooniteenuste hinnad.
The Eesti Pank forecast released in June expects that Estonian consumer price inflation for 2013 will be 3.0%.
Eesti Panga juuniprognoosi kohaselt on Eesti tarbijahindade inflatsioon 2013. aastal 3,0%.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 6 680 959, 5 097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
In 2011 card fraud accounted for some eight million transactions with a total value of one billion euros in the 32 countries of the Single Euro Payment Area, SEPA*.
2011. aastal oli ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA ala)* ehk 32 Euroopa riigis kaardipettustega seotud ligi 8 miljonit tehingut umbes miljardi euro väärtuses.
In 2011, 5000 fraudulent transactions worth around 900,000 euros were made using cards issued in Estonia.
2011. aastal oli Eestis välja antud kaartidega seotud 5000 kaardipettust ligi 900 000 euro väärtuses.
This is equal to 0.002% of all card transactions, which is one of the lowest figures of any member state of the European Union.
See moodustab kaarditehingute koguarvust 0,002%, mis on üks väiksemaid näitajaid ELi liikmesriikide seas.
This means that around three out of every thousand cards issued in Estonia was connected to a fraud, and there were four cases of fraud for every thousand inhabitants, which compares favourably to the 11 frauds per thousand cards and 15 per thousand people in the SEPA as a whole.
See tähendab, et Eestis välja antud 1000 pangakaardist umbes kolm olid seotud pettusega ja 1000 elaniku kohta oli ligi neli pettusejuhtumit aastas (SEPA alal on keskmiselt 11 pettusejuhtumit 1000 pangakaardi kohta ja 15 pettusejuhtumit 1000 inimese kohta).
The number of incidents of card fraud in the SEPA fell by 6.4% in 2011, and the value of the fraudulent transactions fell by 5.8%.
Ühtses euromaksete piirkonnas vähenes 2011. aastal kaardipettuste arv 6,4% ja pettustega seotud tehingute käive 5,8%.
Card fraud was less common in the countries of the euro area than in the SEPA as a whole.
Kaardipettuste arv euroala riikides on väiksem kui ühtses euromaksete piirkonnas.
Fraudulent transactions accounted for 0.036% of the total value of all card transactions, and 0.016% of the total number of transactions, which is the lowest figure for five years.
Pettuste osatähtsus kaarditehingute koguväärtuses on 0,036% ja tehingute koguarvus 0,016%, mis on viimase viie aasta väikseim suhtarv.
The value of fraud from CNP payments accounted for 56%, or more than half, of the value of fraud, with fraud at POS terminals accounting for another quarter and incidents at ATMs for a fifth.
Suurima osa ehk 56% pettuste väärtusest moodustasid tehingud, kus kaarti füüsilisel kujul ei kasutatud ehk maksti interneti vahendusel; neljandiku ulatuses oli tegemist kaardimakseterminalide pettuste ja viiendiku ulatuses pangaautomaatide pettustega.