natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ability of the Estonian economy to withstand the impact if the negative scenario is realised is better than it was in the last crisis, as the loan burden on the economy is smaller, as is indebtedness to other countries.
Negatiivse stsenaariumi realiseerumise korral on Eesti majanduse vastupanuvõime parem kui eelmise kriisi ajal, sest majanduse laenukoormus on madalam ning võlgnevus välismaailma ees väiksem.
There will be no let up in the shortage of qualified labour in Estonia, nor in the wage pressure it causes.
Kvalifitseeritud tööjõu puuduse probleem ning sellest tulenev surve palkadele eelseisvatel aastatel ei leevene.
Wage growth will slow because the capacity for companies to increase payroll costs at the same rate as before is limited.
Palgakasv siiski aeglustub, sest ettevõtete võimalused endises tempos palgakulusid suurendada on piiratumad.
The need for wage rises to adjust is indicated by the increase in the share of companies that are losing competitiveness, the fall in corporate profitability, and the slow growth in prices in foreign markets, which puts ever more of a limit on the ability of companies to pass wage costs into prices.
Palgakasvu kohanemisvajadusest annab märku konkurentsivõimet kaotavate ettevõtete osakaalu suurenemine, ettevõtete vähenenud kasumlikkus ning aeglane hinnakasv välisturgudel, mis piirab järjest enam palgakulude edasist ülekandmist hindadesse.
In the years ahead, the public sector will need to avoid driving wage growth, as that would make adjustment of the growth in wages in the private sector harder.
Eelolevatel aastatel peab avalik sektor hoiduma palgakasvu vedamisest, sest see raskendaks palgakulude kasvu kohanemist erasektoris.
If wage growth slows in the private sector, the public sector needs to be ready for it to slow there too.
Kui erasektoris palgakasv aeglustub, siis peab selleks olema valmis ka avalik sektor.
The forecast expects unemployment to fall slowly, as the qualifications of the unemployed often do not match the requirements of companies.
Prognoosi järgi langeb tööpuudus aeglaselt, sest töötute kvalifikatsioon ei vasta sageli ettevõtete nõutule.
To address the problem of structural unemployment, the government will need to continue with its active labour market policies, with support from regional, education and population policies.
Struktuurse tööpuuduse probleemi lahendamine eeldab valitsuselt aktiivse tööturupoliitika jätkamist, mida toetaks ka regionaal-, haridus- ja rahvastikupoliitika.
The population is shrinking and ageing, and this means that even more decisive steps need to be taken to increase the labour force participation rate.
Kahaneva ja vananeva rahvastiku tõttu on tarvis astuda veelgi jõudsamaid samme tööjõus osalemise suurendamiseks.
As government measures have an impact over a longer term, companies will need to help employees improve their skills in order to cope with the shortage of labour.
Kuna valitsuse tegevuse mõju avaldub pikema aja jooksul, tuleb ettevõtetel paratamatult tööjõupuuduse leevendamiseks ka ise töötajate oskuste arendamisse panustada.
To cope with wage pressures, companies need to invest above all in making production more efficient.
Palgasurvetega toimetulek eeldab ettevõtetelt investeerimist eelkõige tootmise efektiivsemaks muutmisse.
The assumptions used in the forecast favour an acceleration in investment growth, as loan interest rates remain low and bank loans readily accessible.
Eeldused investeeringute kasvu kiirenemiseks on soodsad, sest laenuintressid püsivad madalal tasemel ja pangalaenud on kergesti kättesaadavad.
The decisions of households about consumption and investment will start to be affected by a slowing of growth in incomes, and the rise in real purchasing power will be restrained by accelerating inflation in the coming years.
Majapidamiste tarbimis- ja investeerimisotsuseid hakkab mõjutama sissetulekute kasvu aeglustumine ning reaalse ostujõu tõusu pidurdab järgmistel aastatel ka tarbijahindade inflatsiooni kiirenemine.
The very low inflation in the first half of 2014 will start to pick up steadily as the economies in partner countries improve and raise the prices of goods imported into Estonia.
2014. aasta esimese poole väga aeglane inflatsioon hakkab järk-järgult kiirenema partnerriikide majandusolukorra paranemise tõttu, mis tõstab Eestisse imporditavate toodete hindu.
Rises in domestic prices will also be moderate, and part of the general rise in prices will come from rising excise taxes.
Kodumaine hinnakasv püsib samuti mõõdukas, sealjuures tuleneb osa hinnakasvust aktsiiside tõstmisest.
Inflation will rise from 0.8% in 2014 to 2.4% in 2015 and 2.7% in 2016, exceeding the euro area average.
Inflatsioon kiireneb 2014. aasta 0,8%lt 2015. aastal 2,4%ni ning 2016. aastal 2,7%ni, edestades sellega euroala keskmist hinnakasvu.
Inflation will be higher than the euro area average because the economy and incomes are growing faster.
Euroala keskmisest kiirema hinnakasvu põhjuseks on majanduse ja sissetulekute kiirem kasv.
The general government budget balance will deteriorate this year and next because the economy is weaker than was forecast earlier and because of the looser fiscal policy of the new government coalition, but the budget deficit will start to fall in 2016 under the positive influence of the economic cycle.
Valitsemissektori eelarve tasakaal halveneb sel ja järgmisel aastal varem prognoositust nõrgema majandusolukorra ja uue valitsuskoalitsiooni lõdvenenud eelarvepoliitika tõttu, eelarve defitsiit hakkab tänu majandustsükli positiivsele mõjule vähenema 2016. aastal.
The targets for state financing are more relaxed than before under the new budget strategy, as the goal of achieving a nominal surplus has been postponed and the goal of reaching a structural surplus stripped of cyclical effects has been adjusted downwards.
Uue eelarvestrateegia järgi on riigi rahanduse eelseisvate aastate eesmärgid varasemast lõdvemad – nominaalse ülejäägi saavutamine on edasi lükatud ning majandustsükli mõjudest puhastatud struktuurset eelarve ülejääki on korrigeeritud madalamaks.
Eesti Pank estimates that structural budget balance is not really achievable within the time covered by the forecast given current assumptions, as strong growth in tax revenues is inconsistent with the projected weak economic growth.
Eesti Panga hinnangul pole struktuurne eelarve tasakaal praeguste eelduste kohaselt prognoosiperioodi jooksul siiski saavutatav, kuna maksutulude jõuline kasv on vastuolus näiliselt nõrga majanduskasvuga.
Although general government finances will generally remain strong under the forecast, the budget targets should allow enough leeway that any unforeseen deterioration in circumstances should not lead to unexpected changes in tax policy.
Kuigi valitsemissektori rahanduse seis püsib prognoosi järgi üldjoontes tugev, peaks eelarve-eesmärgid olema seatud piisava varuga, et olukorra ettenägematu halvenemine ei tooks kaasa ootamatuid muudatusi maksupoliitikas.
The basis for the Estonian budget strategy must be that the tax environment should be stable and reliable for both companies and households.
Eesti eelarvestrateegia peaks lähtuma sellest, et maksukeskkond oleks nii ettevõtete kui ka majapidamiste jaoks stabiilne ja usaldusväärne.
Difference from      previous forecast
Erinevus eelmisest prognoosist
GDP at current prices      (EUR billion)
SKP jooksevhindades      (mld eurot)
18,43
18,43
19,19
19,19
20,45
20,45
21,79
21,79
0,04
0,04
-0,27
-0,27
-0,54
-0,54
GDP at constant prices,      change (%)
SKP püsivhindades,      muutus (%)
Consumer price index,      change (%)
Tarbijahinnaindeks,      muutus (%)
Harmonised index of      consumer prices, change (%)
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks,      muutus (%)
GDP deflator,      change (%)
SKP deflaator, muutus (%)
Current account      (% of GDP)
Jooksevkonto (% SKPst)
Private consumption at constant      prices, change (%)
Eratarbimine püsivhindades,      muutus (%)
General government consumption      at constant prices, change (%)
Valitsussektori tarbimine      püsivhindades, muutus (%)
-2,0
-2,0
-5,6
-5,6
Exports at constant prices,      change (%)
Eksport püsivhindades, muutus (%)
Imports at constant prices,      change (%)
Import püsivhindades, muutus (%)
-2,2
-2,2
GDP per person employed,      change (%)
SKP töötaja kohta püsihindades,      muutus (%)
Average gross monthly wages,      change (%)
Keskmine brutokuupalk,      muutus (%)
Gross external debt      (% of GDP)
Brutovälisvõlg (% SKPst)
87,4
87,4
82,2
82,2
79,1
79,1
76,2
76,2
-4,2
-4,2
-6,7
-6,7
-5,1
-5,1
Budget balance      (% of GDP)
Eelarve tasakaal (% SKPst)
* GDP and its components are shown as chain-linked values      Sources: Statistics Estonia, Eesti Pank
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena      Allikad: statistikaamet, Eesti Pank
The Board made changes of a technical nature to the statues of the internal audit.
Lisaks muutis nõukogu siseauditi osakonna põhimäärust, muudatused olid tehnilise iseloomuga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 9 September.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. septembril.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The deficit mainly worsened because the trade deficit increased.
Puudujääk halvenes peamiselt kaubavahetuse puudujäägi suurenemise tõttu.
The earlier surplus on the goods and services account was replaced by a small deficit, which ran at 0.2% of GDP of the quarter.
Kaupade ja teenuste konto varasem ülejääk asendus väga väikese puudujäägiga, mis moodustas 0,2% kvartali SKPst.
This reflects the relative strength of domestic demand compared to demand for exports.
See muutus peegeldab sisenõudluse suhteliselt tugevamat olukorda võrreldes eksportiva sektoriga.
The current account deficit as a share of GDP was the same size as at the start of 2011 and 2012.
Sama suur oli jooksevkonto puudujääk SKP suhtes ka 2011. ja 2012. aasta alguses.
Over a longer horizon this will improve the outlook for Estonian growth.
Pikemas ettevaates parandab see Eesti majanduse kasvuväljavaadet.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the fourth quarter of 2013.
Vaata ka: Eesti 2014. aasta I kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee    Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The low rate of inflation was caused by both domestic and external factors, though the main driver was a fall in import prices.
Aeglasemat hinnakasvu soodustasid nii sise- kui ka välismaised tegurid, kuid eelkõige impordihindade langus.
The harmonised index of consumer prices for the euro area showed inflation slowing to 0.5% in May, which is about the same as in Estonia.
Euroala harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioon aeglustus esialgse hinnangu kohaselt mais 0,5%ni ja see näitaja kujunes umbes sama suureks ka Eestis.
Estonian consumer price inflation differs from the harmonised index of consumer prices mainly as a consequence of purchases by tourists, which have a higher share of food products and smaller share of energy.
Eesti tarbijahindade inflatsioon erineb harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioonist peamiselt turistide ostude poolest, milles on suhteliselt suurem osakaal toidukaupadel ja teenustel ning väiksem osakaal energial.
Energy prices in May were lower than a year earlier, but the fall was smaller than that in April because the fall in motor fuels prices stopped after more than a year and the fall in electricity prices was also smaller than that in April.
Energia hinnad mais küll aastatagusega võrreldes langesid, kuid märksa aeglasemalt kui aprillis, sest mootorikütuste enam kui aasta väldanud odavnemine lõppes ning elektri hinnalangus oli samuti väiksem.
Although energy prices did not fall by as much as they did before, this did not push inflation up as the price of the food basket grew more slowly at the same time.
Kuigi energia ei odavnenud enam nii palju kui varem, ei kiirendanud see tarbijahindade inflatsiooni, sest toidukorvi maksumuse kasv samal ajal aeglustus.
Food price inflation mainly slowed for unprocessed food, particularly fruit and vegetables, which fell in price.
Toiduainete hinnakasvu pidurdas peamiselt töötlemata toiduainete, eelkõige puu- ja köögivilja odavnemine.
The slowdown in inflation meant that growth in real wages accelerated in the first quarter to 6.6%, which indicates that consumer purchasing power improved significantly.
Inflatsiooni aeglustumise tõttu kiirenes reaalpalga kasv esimeses kvartalis 6,6%ni, mis viitab tarbijate ostujõu märgatavale paranemisele.
Manufactured goods have become cheaper for consumers, particularly through a slowing of inflation in prices for clothes and footwear, and retail sales volumes grew by 8% in April.
Tarbijate jaoks on olnud soodne tööstuskaupade, eelkõige riiete ja jalatsite hinnakasvu pidurdumine ning jaemüügi mahu aastane kasv küündis aprillis 8%ni.
However, slower inflation is not clearly evident yet for consumers.
Samas ei ole tarbijad inflatsiooni aeglustumist veel selgelt tunnetanud.
Data from the Estonian Institute of Economic Research show that 33% of people felt that prices were rising fast and only 9% perceived prices as stable or falling.
Konjunktuuriinstituudi andmetel ulatus nende inimeste osakaal, kes tajusid kiiret hinnakasvu, mais 33%ni, hindade stabiilsust või alanemist märkas vaid 9% küsitletutest.
In the euro area 17% noticed prices rising in May and 27% saw them as stable or falling.
Euroala vastavad osakaalud olid mais 17% ja 27%.
The unusually low inflation in Estonia right now is a temporary phenomenon, and prices will rise faster in the second half of the year.
Pragune ebaharilikult aeglane inflatsioon Eestis on ajutine ning teisel poolaastal hinnakasv kiireneb.
Inflation will be raised as the effect of free higher education passes out and energy prices continue to fall more slowly.
Inflatsiooni kiirendab tasuta kõrghariduse mõju lõppemine ning energia hinnalanguse pidurdumine ka edaspidi.
The acceleration in inflation will remain subdued because the ability of businesses to raise prices is limited as demand in foreign markets will recover only gradually and price growth abroad will be slow.
Inflatsiooni kiirenemine jääb siiski vaoshoituks, sest ettevõtete võimalus hindu tõsta on piiratud, kuna välisturgudel taastub nõudlus visalt ja sealne hinnakasv on aeglane.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area.
Euroala keskmisest pisut suurem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Although in spring analysts assumed the enlivenment of the world economy at an accelerating rate throughout the year, the expected recovery of investments and private consumption has not taken place yet neither in Europe nor in the USA.
Loodetud investeeringute ja eratarbimise taastumist ei ole veel märgata ei Euroopas ega USA-s, kuigi kevadel prognoosisid analüütikud maailmamajanduse elavnemise jätkumist kiirenevas tempos kogu käesoleva aasta jooksul.
The price pressure is still low in most major economies and the inflation rate is under control.
Hinnasurve on enamikes suurmajandustes endiselt väike ning inflatsioonitempo püsib kontrolli all.
In the euro area, the price increase fell below the 2% target of European Central Bank in the summer months and in the USA the inflation was even lower.
Euroalal langes hinnakasv suvekuudel alla keskpanga poolt seatud 2 protsendi eesmärki ning USAs on inflatsioonitempo veelgi madalam.
This allows central banks to keep base interest rates at the lowest level of recent years in the coming months and to stimulate economic growth through cheap credits.
Selline olukord lubab keskpankadel hoida baasintresse lähikuudel viimaste aastate madalaimal tasemel ning stimuleerida majanduse elavnemist läbi odava laenuraha.
General Estimate
Üldhinnang
The growth rate of 6.5% of the Estonian GDP in the second quarter indicates that the small and open Estonian economy has achieved higher than expected growth supported by foreign credit flows.
Eesti majanduse 6,5-protsendiline aastakasv teises kvartalis näitab, et väike ja avatud Eesti majandus on suurte välismaalt laenatud rahavoogude abil saavutanud oodatust suurema kasvu.
The growth of the Estonian GDP exceeded that of the euro area by six percentage points in the second quarter.
Seejuures europiirkonnaga võrreldes oli Eesti SKP kasv teises kvartalis kiirem 6 protsendipunkti võrra.
Still, the growth of export volumes has been smaller than in previous years due to the weak economic situation of Estonia's major trade partners.
Siiski on Eesti peamiste kaubapartnerite nõrga majanduskonjunktuuri tõttu meie ekspordimahtude kasv tänavu olnud eelnevate aastatega võrreldes madalam.
The investment activity of the first half-year is supported by the interest rates that - were (and still are) on the lowest level of all times, the growing capital expenditure of the government sector and implementation of major infrastructure projects aimed at, in the Estonian context, long-term developments.
Esimese poolaasta investeerimisaktiivsust toetavad intresside püsimine kõigi aegade madalaimal tasemel, valitsussektori kasvavad kapitalikulutused ning Eesti mõistes pikaajalistele arengutele suunatud suurprojektide elluviimine infrastruktuuri vallas.
With external price pressures decreasing, the difference of the inflation rates in Estonia and the euro area corresponds broadly to the assumptions of the forecast.
Välismaiste hinnasurvete alanemise tõttu vastab inflatsioonitempo erinevus Eesti ja euroala vahel üldjoontes prognoosi eeldustele.
2.6% price increase in August is assumed to be the lowest this year and the annual inflation is expected to reach approximately 4%.
Augusti 2,6-protsendine hinnakasv jääb käesoleval aastal madalaimaks ja aasta kokkuvõttes ulatub inflatsioonitempo ca 4 protsendini.
The realisation of such a development is supported by the European Central Bank's estimate about the stabilisation of the euro area inflation around 2%.
Sellise arengu realiseerumist toetab EKP hinnang järgnevate kuude euroala hinnakasvu stabiliseerumisest 2 protsendi taseme ümber.
In the first quarter the nominal growth rate of the goods export (excluding subcontracting) amounted to 7% and in the second quarter the growth rate accelerated to 13%, remaining below the corresponding rates of the last year.
Esimeses kvartalis ulatus kaupade ekspordi nominaalne kasvutempo ilma allhanketa 7 protsendini ning teises kvartalis kiirenes see 13 protsendini.
The growth of the services export was also slower than in the previous years.
Varasemate aastatega võrreldes on olnud tagasihoidlikum ka teenuste eksport.
Slight acceleration occurred in the growth of direct export of goods and services, but further rapid growth in external demand did not materialise.
Teises kvartalis leidis aset teatav otseekspordi ja teenuste väljaveo kiirenemine, kuid toimumata jäi pööre välisnõudluse edasisele hoogsale paranemisele.
The rise in domestic demand that exceeds considerably the growth of export income has led to the increase of the current account deficit.
Eksporditulude kasvu märgatavalt ületav sisenõudluse areng on toonud kaasa jooksevkonto defitsiidi kasvu.
It has to be noted that instead of the expected 90% direct investments cover only 50-60% of the current account deficit at the moment.
Tuleb märkida, et oodatud ca 90 protsendi asemel katavad otseinvesteeringud jooksevkonto puudujääki hetkel vaid 50-60 protsendi ulatuses.
This has increased the gross and net indebtedness of the Estonian economy by some percentage points.
See on kaasa toonud ka Eesti majanduse bruto- ning netovõlgnevuse kasvu paari protsendipunkti ulatuses.
Eesti Pank did not expect the financing of economic growth from earlier reserves and foreign credits to such an extent.
Eesti Pank ei eeldanud nii suures mahus majanduskasvu finantseerimist varem kogutud reservidest ning välismaisest laenurahast.
Contrary to expectations, the external monetary policy environment has not toughened and domestic saving has even decreased year-on-year instead of the predicted increase.
Samuti ei ole vastupidiselt ootustele karmistunud välismaine rahapoliitiline keskkond ja sisemaine säästmine ei ole suurenenud prognoositud tempos, vaid esialgsel hinnangul isegi vähenes aastatagusega võrreldes.
In the second quarter, the development of the financial sector was mostly influenced by the low interest rates and the resulting high credit demand of the real sector, which can be seen in the remarkably high growth of the banks' loan and leasing portfolios.
Teise kvartali finantssektori arenguid mõjutas eelkõige soodne intressikeskkond ja sellest tingitud reaalsektori tugev laenunõudlus - pankade laenu- ja liisingportfelli kvartalikasv oli rekordiline.
At the same time the stock market suffered from the negative mood of world markets.
Samal ajal kannatas väärtpaberiturg maailmaturgude negatiivsete meeleolude vallas.
Loans to households increased most rapidly, growing from 8.2% of the GDP to 10.5%.
Kõige kiiremini kasvavad üksikisikutele väljastatavad laenud, mille jääk on suurenenud 8,2-lt 10,5-le protsendile SKP suhtes.
At the same time, the growth of savings has been considerably slower and since the third quarter of 2001 households have borrowed more than saved.
Hoiuste kasv on samas olnud märksa tagasihoidlikum ning alates eelmise aasta III kvartalist on eraisikud laenanud rohkem kui hoiustanud.
Investments into real estate development have increased as well and sometimes on the account of the companies' main fields of activity.
Samuti on suurenenud investeeringud kinnisvaraarendusse, sh ettevõtete põhitegevuse arvelt.
This has put pressure on the prices of business land and the anticipated rate of return might not meet the expectations.
Nimetatud areng on avaldanud hinnasurvet ärimaa hindadele ning investeeringute oodatav tasuvus ei pruugi vastata ootustele.
The capitalisation of banks remains strong and the liquidity buffer stays on an adequate level.
Pankade kapitaliseeritus on jätkuvalt tugev ning pankade likviidsuspuhver püsib adekvaatsel tasemel.
The economic environment has been more favourable than expected for revenue collection and the budget surplus achieved in the first half of the year had a small positive impact on the external balance.
Majanduskeskkond on riigieelarve täitumiseks olnud oodatust soodsam ning esimesel poolaastal saavutatud eelarve ülejäägil oli välistasakaalu aspektist teatud positiivne mõju.
Preparation of the second supplementary budget indicates that the fiscal policy is not oriented on sparing in the coming months.
Teise lisaeelarve välja töötamine tähendab, et eelarvepoliitika majanduse kohanemist lähikuudel enam ei toeta.
Therefore, the private sector should help to improve the external balance through increased saving.
Seetõttu saab välistasakaalu parandamisele säästmise suurendamise kaudu kaasa aidata ainult erasektor.
OUTLOOK
ETTEVAADE