natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Data from the Estonian Institute of Economic Research show that companies in manufacturing and trade expect inflation to be even lower than usual in the coming months.
Konjunktuuriinstituudi andmetel ootavad nii tööstus- kui ka kaubandussektori ettevõtted, et inflatsioon on lähikuudel tavapärasest veelgi madalam.
Eesti Pank will publish a new economic forecast, including an inflation forecast on 9 December.
Eesti Pank avaldab uue majandus- ja inflatsiooniprognoosi 9. detsembril.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The number of Russian residents visiting Estonia also continued to decline, and there were 14% fewer such visits in the third quarter of this year than in the same quarter of last year.
Samuti kahaneb jätkuvalt Venemaa elanike reiside arv Eestisse – kolmandas kvartalis oli neid reise 14% vähem kui aastatagusel perioodil.
At the same time there were increased numbers of visitors from Germany, Spain, Latvia and the USA.
Seevastu Saksamaalt, Hispaaniast, Lätist ja Ameerika Ühendriikidest tulnud turistide arv suurenes.
In all, 43% of the visitors to Estonia stayed for more than one day, and their average stay was five days.
Eestit väisanud mitmepäevareisijad moodustasid külastajate üldarvust 43% ja nende keskmine külastusaeg oli viis päeva.
It is estimated that multi-day visitors spent a total of 250 million euros, and single-day visitors spent 150 million euros.
Hinnanguliselt kulutasid mitmepäevareisijad Eestis kokku 250 miljonit eurot ja ühepäevakülastajad 150 miljonit eurot.
Estonian residents made 1.1 million visits to foreign countries in the quarter, which was 1% more than a year earlier1.
Samal perioodil külastasid Eesti elanikud välisriike 1,1 miljonil korral ehk 1% rohkem kui aasta tagasi1.
Three quarters of those visits were made to the European Union.
Kolmveerand reisidest tehti Euroopa Liitu.
Visitors from Estonia to foreign countries spent an estimated 185 million euros.
Eesti elanikud kulutasid välismaal hinnanguliselt kokku 185 miljonit eurot.
The movement of travellers has a noticeable effect on the export and import of travel services in the Estonian balance of payments, which will be published on 9 December.
Reisijate liikumine avaldab märkimisväärset mõju reisiteenuste ekspordile ja impordile Eesti maksebilansis, mis avaldatakse 9. detsembril.
Additional information:  Tarass Snitsarenko  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0906  Email: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee
Lisateave:  Tarass Snitsarenko  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0906  E-post: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee
The credit and real estate boom in Sweden and Norway is increasing the risks to banks operating in Estonia
Laenu- ja kinnisvarabuum Rootsis ja Norras kasvatab riske Eestis tegutsevatele pankadele
Steps have been taken in the Nordic countries to contain the boom, but they have not been sufficient in Sweden
Põhjamaades on astutud samme buumi ohjamiseks, kuid Rootsis ebapiisavalt
Rapid growth in incomes and low interest rates on loans are boosting the rise in property prices
Kiire sissetulekute kasv ja madalad laenuintressimäärad hoogustavad kinnisvara hindade tõusu
The countercyclical capital buffer will probably be 0% for the next half year
Pankade vastutsükliline kapitalipuhver on lähema poole aasta jooksul tõenäoliselt 0%
International financial markets have been affected by the continuation of very accommodative monetary policy and by the increased risks in emerging markets.
Rahvusvahelisi finantsturge on mõjutanud väga leebe rahapoliitika jätkumine ja arenevate turgudega seotud riskide suurenemine.
Bond yields continued to fall at the start of the year and stock markets to climb.
Aasta alguses tootlused võlakirjaturgudel jätkuvalt kahanesid ja aktsiaturud tõusid.
In the spring there was uncertainty because of Greece, as negotiations about the debt programme dragged on, and because of the expectation for further US monetary policy decisions.
Kevadel tekkisid ebaselgus Kreeka tuleviku suhtes, kuna võlaprogrammi läbirääkimised venisid, ja vastakad ootused Ameerika Ühendriikide edasiste rahapoliitiliste otsuste suhtes.
On top of this came the impact of the correction that started at the end of summer in the Chinese stock market.
Sellele lisandus suve lõpus Hiina aktsiaturult alguse saanud hinnalangus.
Falling prices spread to other large stock markets and also affected the price of shares listed on the Tallinn stock exchange.
Hindade alanemine levis suurematele aktsiaturgudele ja mõjutas ka Tallinna börsil noteeritud aktsiate hindu.
Estonian economic growth slowed a little in the first half of 2015, to 2% over the year in the second quarter.
Eesti majanduskasv 2015. aasta esimesel poolel mõnevõrra aeglustus, teises kvartalis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 2%ni.
The growth was largely based on rising private consumption, which was driven by increased employment and rapid wage rises.
Majanduskasv põhines suuresti eratarbimise kasvul, mis toetus nii hõive suurenemisele kui ka kiirele palgatõusule.
Higher incomes and low base interest rates back up the ability of households to pay their loans.
Sissetulekute suurenemine ja baasintressimäärade madal tase toetab majapidamiste laenumaksevõimet.
Estonian exports were smaller in the first eight months of this year than at the same time last year, and the outlook for growth in Estonia’s main export partners has deteriorated.
Eesti eksport selle aasta esimesel kaheksal kuul mullusega võrreldes aga vähenes ning peamiste ekspordipartnerite majanduskasvu väljavaade on halvenenud.
Labour costs have continued to rise for Estonian companies relatively rapidly, and this has reduced the profitability of those companies.
Eesti ettevõtete tööjõukulude kasv on püsinud kiire, mis on vähendanud ettevõtete kasumlikkust.
The risk has increased that the profitability of Estonian companies will be reduced even further by weak foreign demand and rapidly rising labour costs.
Kasvanud on risk, et Eesti ettevõtete kasumlikkus väheneb kesise välisnõudluse ja tööjõukulude kiire kasvu tõttu veelgi.
This could weaken the ability of companies to pay their loans and thus worsen the loan quality of banks.
See nõrgestab ettevõtete laenumaksevõimet ja halvendab pankade laenukvaliteeti.
Increased credit volumes and continuing rises in real estate prices in Sweden and Norway have increased the risks to financial stability for the whole economy.
Laenumahu kasvu ja kinnisvara hindade kiire tõusu jätkumine Rootsis ja Norras on riske finantsstabiilsusele ja kogu majandusele suurendanud.
The Swedish banking groups that make up a large part of banking in Estonia get the majority of their funds using market-based financing.
Rootsi pangagrupid, kes moodustavad olulise osa Eesti pangandusest, rahastavad end suuresti turupõhiselt.
This makes them vulnerable to changes in the risk sentiment of financial markets.
Seetõttu on nad haavatavad finantsturgude hinnangute suhtes.
If financial markets were to reassess the risks to the Nordic economies and banks, it would increase the financing and liquidity risks of the banks operating in Estonia.
Kui finantsturud peaks ümber hindama Põhjamaade majanduse ja pangagruppide riske, siis suureneks ka Eestis tegutsevate pankade rahastamis- ja likviidsusrisk.
To reduce such risks, it is important that macroprudential measures be taken, some having already been taken with a view to strengthening the banks.
Selliste riskide vähendamiseks on oluline võtta makrofinantsjärelevalve meetmeid, mida on pankade tugevdamise vallas ka tehtud.
Sweden still needs to do more, particularly to contain the rise in property prices and indebtedness.
Rootsis on siiski vaja teha rohkem, eelkõige kinnisvara hindade tõusu ja võlakoormuse kasvu ohjamiseks.
Rising incomes and low interest rates have increased the risk of the rise in Estonian real estate prices accelerating, and lending becoming concentrated in the real estate sector.
Sissetulekute kasvu ja madalate intressimäärade tõttu on suurenenud risk, et Eesti kinnisvara hindade tõus kiireneb ja laenamine koondub kinnisvarasektorisse.
Average prices for apartments have risen relatively fast, but the share of borrowing in financing for residential property purchases has not risen at the same time.
Korterite keskmised hinnad on tõusnud suhteliselt kiiresti, laenude võtmine eluaseme ostude finantseerimiseks ei ole aga samal ajal suurenenud.
Low base interest rates and bond purchases by central banks have led bond yields to fall.
Madalate baasintressimäärade ja keskpankade võlakirjaostude tõttu on võlakirjade tootlus vähenenud.
This has made investors more interested in alternative assets.
See on suurendanud investorite huvi paigutada raha muudesse varadesse.
Increased appetite for risk has led asset prices to rise and has increased the risk that they may fall sharply.
Suuremate riskide võtmisega kaasneb varahindade tõus ning suureneb risk nende hindade järsuks kukkumiseks.
Low interest rates also affect the ability of financial institutions to earn income.
Intressimäärade madal tase mõjutab ka finantsasutuste võimet teenida tulu.
This is reflected in a slight reduction in the net interest income earned by the banks operating in Estonia.
Eestis tegutsevate pankade puhul avaldub see puhasintressitulu mõningases vähenemises.
More vulnerable to interest rates remaining low are life insurance companies, whose liabilities largely consist of insurance contracts with guaranteed interest rates.
Madalate intressimäärade kestva mõju suhtes on aga haavatavamad elukindlustusseltsid, kelle kohustustest moodustavad suure osa tagatud intressimääraga kindlustuslepingud.
As life insurance is only a small part of the Estonian financial sector, and the insurers have sufficient buffers, the risk to Estonian financial stability from this vulnerability is modest.
Kuna elukindluse osakaal Eesti finantssektoris on väike ja seltsidel on piisavalt puhvreid, on sellest haavatavusest tulenev oht Eesti finantsstabiilsusele tagasihoidlik.
As the macroprudential supervisor, Eesti Pank monitors and analyses the risks to the functioning of the financial system and where necessary takes measures to reduce such risks.
Makrofinantsjärelevalve tegijana jälgib ja analüüsib Eesti Pank finantssüsteemi toimimist mõjutavaid riske ning astub vajaduse korral samme riskide vähendamiseks.
One way Eesti Pank can reduce the risks from loan growth is by introducing a countercyclical capital buffer requirement.
Laenukasvuga seotud riske saab Eesti Pank muu hulgas vähendada pankadele vastutsüklilise kapitalipuhvri nõude kehtestamisega.
The number of card payments made was 6.5% larger than in the same quarter of 2014, and the total value was up 8%.
Kaardimaksete arv on 2014. aasta sama perioodiga võrreldes kasvanud 6,5% ja käive 8%.
Wider use of bank cards in Estonia is encouraged by merchants making it ever easier to pay for purchases with cards.
Pangakaartide laialdast kasutamist Eestis soosib see, et kaupmehed pakuvad üha enam võimalusi tasuda ostude eest kaardimaksega.
At the end of September 2015 there were 30,424 points of sale in Estonia that accepted cards, which is 2100 more than a year earlier.
2015. aasta septembri lõpus oli Eestis 30 424 kaardimaksekohta, 2100 võrra rohkem kui aasta varem.
The number of card payments made per person is large in Estonia, but the amount of the average payment is small.
Kaardimaksete arv inimese kohta on Eestis suur, kuid makse keskmine summa väike.
Estonia stands out in comparison to other European countries for its high number of card payments.
Eesti paistab kaardimaksete rohkusega silma ka teiste Euroopa riikidega võrreldes .
The average card payment was largest in Germany at 77 euros and in Luxembourg at 72 euros.
Keskmine kaardimakse summa oli suurim Saksamaal (77 eurot) ja Luksemburgis (72 eurot).
There was an increase in the value of cash transactions at ATMs in the third quarter, as an average of around 111,000 withdrawals were made each day for a total value of 11.2 million euros, making the average withdrawal 101 euros.
Pangaautomaadis tehtavate sularahatehingute summa kolmandas kvartalis kasvas: pangaautomaadist võeti sularaha välja keskmiselt 111 tuhat korda päevas (kogusummas 11,2 miljonit eurot) ning keskmine välja võetav summa oli 101 eurot.
Cash was paid in on average around 14,900 times a day for a total value of 5.9 million euros, and the average amount paid in was 396 euros.
Sularaha maksti sisse keskmiselt 14 900 korda päevas (kogusummas 5,9 miljonit eurot) ning keskmine summa oli 396 eurot.
The sums paid in and withdrawn were both around 4% larger than a year earlier.
Nii sisse makstud kui ka välja võetud sularaha summa oli ligikaudu 4% suurem kui aasta varem.
There were 810 ATMs in Estonia at the end of September, of which 552 were able to handle cash transactions and also allow payments to be made.
Eestis oli septembri lõpus 810 pangaautomaati, millest 552 olid pangaautomaadid, mille abil saab teha nii sularahatehinguid kui ka makseid.
In the third quarter alone, 31 ATMs were added where cash can be paid into accounts, and at the end of September there were a total of 169 such machines.
Ainuüksi kolmandas kvartalis lisandus 31 automaati, mille abil saab maksta sularaha kontole: septembri lõpus oli selliseid automaate 169.
There were 642 ATMs per million residents of Estonia at the end of 2014, which is close to the average for the European Union.
Eestis oli 2014. aasta lõpus miljoni elaniku kohta 642 pangautomaati, umbes sama palju kui Euroopa Liidu riikides keskmiselt.
The largest number of ATMs per million residents in the European Union is in France, where there are 1736, and Portugal, where there are 1516.
Euroopa Liidus on miljoni elaniku kohta kõige enam pangaautomaate Prantsusmaal (1736) ja Portugalis (1516).
The number of ATMs has fallen in recent years in most countries.
Viimastel aastatel on enamikus riikides pangaautomaatide arv vähenenud.
Statistics for Eesti Pank’s payment and settlement systems
​Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Number of transactions
Tehingute arv (tuhat tk)
Value of transactions
Tehingute käive (miljon eurot)
Average transaction
Tehingu keskmine suurus (eurot)
Cash withdrawals
Sularaha väljavõtt
111,2
111,2
Paying in cash
Sularaha sissemaks
14,9
14,9
Card payment at point of sale
Kaardimakse müügikohas
740,2
740,2
12,6
12,6
Card payment in e-commerce
E-kaubanduse kaarditehing
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Transactions with bank cards in Q3 2015 (daily average)
Tehingud pangakaartidega III kvartalis 2015 (päeva keskmised)
The total volume of loans and leases increased during the month by 66 million euros to 15.9 billion euros.
Kuu jooksul suurenes laenude ja liisingute kogumaht 66 miljoni euro võrra 15,9 miljardi euroni.
The portfolio of loans and leases to companies grew by 3.4% over the year.
Ettevõtete laenude ja liisingute portfell kasvas aastavõrdluses 3,4%.
Around 81 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in previous months.
Uusi eluasemelaene väljastati kuuga 81 miljoni euro väärtuses ‒ ligikaudu sama palju kui eelmistel kuudel.
The annual growth in car leases to households increased to 13.5%, though the volume of car leases to companies has declined.
Majapidamiste autoliisingute aastakasv kiirenes 13,5%ni, kuid ettevõtete sõiduautoliisingute maht on vähenenud.
The total value of car leases issued to companies and households in September was 5% higher than at the same time a year ago.
Septembris väljastati ettevõtetele ja majapidamistele kokku autoliisingut 5% suuremas summas kui samal ajal aasta tagasi.
The share of loans in the portfolio that were long-term overdue fell to 1.6% in September.
Pikemat aega viivises olevate laenude osatähtsus laenuportfellis kahanes septembris 1,6%ni.
Large demand in the residential property market allowed the banks to raise their interest margins on housing loans.
Suur nõudlus eluasemelaenuturul on võimaldanud pankadel eluasemelaenude intressimarginaale tõsta.
The average interest margin on corporate loans is more volatile than that on housing loans, but in recent months it has generally been falling.
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimarginaal on eluasemelaenude omast muutlikum, kuid on viimastel kuudel pigem langenud.
The average interest rate for housing loans granted in September was 2.3%, and the average rate for long-term corporate loans was 2.4%.
Septembris väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär oli 2,3% ja ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär 2,4%.
The net profit earned by the banks during the quarter was at a similar level to that earned in previous quarters.
Pankade kvartali jooksul teenitud puhaskasum jäi eelmiste kvartalitega sarnasele tasemele.
The banks earned 77.6 million euros in net profit in the third quarter of 2015, which is 3% less than in the third quarter of last year.
Pangad teenisid 2015. aasta kolmanda kvartali jooksul 77,6 miljonit eurot puhaskasumit, mis on 3% vähem kui samal ajal aasta tagasi.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Annual growth in employment was fast in the first half of 2015, but this was affected by the introduction of the employment register in July 2014.
Hõive aastakasv oli 2015. aasta esimesel poolel kiire, kuid tõenäoliselt kergitas seda 2014. aasta juulis jõustunud töötamise registri mõju.
Unemployment has stopped falling: the seasonally adjusted unemployment rate rose in the second quarter of 2015 and the number of newly-registered unemployed whose employment contracts had ended rose in the third quarter.
Tööpuuduse kahanemine on hakanud tõenäoliselt lõppema: 2015. aasta teises kvartalis tõusis hooajaliselt silutud töötuse määr ja kolmandas kvartalis kasvas uute registreeritud töötute arv, kelle tööleping oli lõppenud.
Productivity fell in the first half of 2015 while unit labour costs grew faster.
Tootlikkus 2015. aasta esimesel poolel kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv kiirenes.
Although several sectors were affected negatively by external factors that are probably temporary, the profits that companies have earlier built up are not necessarily enough to see them through difficulties.
Kuigi mitut tegevusala mõjutasid negatiivsed välistegurid, mis on tõenäoliselt ajutised, ei pruugi ettevõtete varem kogutud kasum olla piisav halbade aegade üleelamiseks.
Rising unit labour costs increase the risk that employers will cut jobs and so unemployment will rise.
Tööjõu ühikukulu kasv suurendab seega riski, et tööandjad vähendavad töökohtade arvu ning tööpuudus suureneb.
Despite the decline in the working age population the labour force increased in the first half of the year.
Tööealiste arvu kahanemisest hoolimata kasvas 2015. aasta esimesel poolel tööjõu hulk majanduses.
The position of employees in wage negotiations strengthened, which is indicated by higher wages being paid for work where productivity has not changed.
Töötajate palgaläbirääkimiste positsioon tugevnes, millele viitab see, et sama tootlikkusega töö eest maksti kõrgemat palka.
This is then encouraging people to participate in the labour market.
See omakorda motiveeris inimesi tööturul osalema.
Annual growth in employment was fast in the first half of 2015, but this was probably affected by the introduction of the employment register in July 2014.
Hõive aastakasv oli 2015. aasta esimesel poolel kiire, kuid tõenäoliselt kergitas seda 2014. aasta juulis jõustunud töötamise registri mõju.
The requirement to register moved some employees who had previously been in the shadow economy into official employment.
Tänu registreerimiskohustusele liikus osa varem varimajanduse töötajaid ametlikku hõivesse.
Quarterly growth has slowed markedly in 2015 as GDP growth has slowed.
Kvartaliarvestuses on hõive kasv vähenenud 2015. aastal märgatavalt, koos majanduskasvu pidurdumisega.
Unemployment is significantly lower than in neighbouring countries or in the European Union on average, and it is also lower than the long-term average in Estonia.
Tööpuudus on märksa madalam kui meie naaberriikides ja Euroopa Liidus keskmiselt, samuti madalam kui Eesti pikaajaline keskmine.
Long-term and short-term unemployment have fallen at similar rates, indicating that structural unemployment has declined.
Pika- ja lühiajaline tööpuudus on seejuures kahanenud sarnases tempos, mis viitab sellele, et ka struktuurne tööpuudus on vähenenud.
Unemployment has stopped falling though, and the seasonally adjusted unemployment rate rose in the second quarter of 2015.
Tööpuuduse kahanemine on aga hakanud lõppema: hooajaliselt silutud töötuse määr 2015. aasta teises kvartalis tõusis.
This was probably because of more active participation in the labour force.
Selle taga oli tõenäoliselt aktiivsem tööjõus osalemine, kuid kolmandas kvartalis lisandus registreeritud töötute hulka varasemast enam inimesi põhjusel, et nende töösuhe lõppes.
Average gross monthly wages rose markedly more slowly in the first half of 2015 than in 2013, but slightly faster than in mid-2014.
Keskmine brutokuupalk tõusis 2015. aasta esimesel poolel märksa aeglasemalt kui 2013. aastal, kuid veidi kiiremini kui 2014. aasta keskpaigas.
Wages rose faster partly because of collective agreements in the public sector covering education and medicine.
Palgatõus kiirenes osalt tänu kollektiivsetele kokkulepetele avalikus sektoris: hariduses ja meditsiinis.
Wage rises have been more modest in Estonian private companies, which has helped them maintain their competitiveness, particularly among exporters.
Eesti eraettevõtetes oli palgatõus mõõdukam, mis toetab nende konkurentsivõime säilimist, eriti eksportivas sektoris.
An effect of the employment register has been to add more low-paid employees, so the statistics may be showing the slowdown in wage growth to be larger than it actually was.
Töötamise registri mõjul on aga lisandunud madalapalgalisi töötajaid, mistõttu võib palgatõusu aeglustumine näida statistika põhjal suurem, kui see tegelikult on.
The autumn 2015 revision of data by Statistics Estonia put the growth in unit labour costs in 2013 and 2014 lower than had been previously estimated, and productivity growth higher.
Statistikaameti 2015. aasta sügisese revisjoni tulemusel muutus 2013. ja 2014. aasta tööjõu ühikukulu kasv varasema hinnanguga võrreldes aeglasemaks ja tootlikkuse kasv kiiremaks.
Productivity fell in the first half of 2015 however, while annual growth in unit labour costs picked up.
2015. aasta esimesel poolel aga tootlikkus kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv kiirenes.
Although some of the shocks will probably prove temporary and corporate profits will recover as they pass, the buffers built up earlier may not necessarily be enough to see companies through difficult times.
Kuigi osa šokkidest on tõenäoliselt ajutised ning nende möödumisel ettevõtete kasumlikkus taastub, ei pruugi varem kogutud kasumid olla piisavad halbade aegade üleelamiseks.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank