natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ingrid Mitt  Public Relations Office of Eesti Pank  Phone: +372 6680 965; +372 5126 843  E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Ingrid Mitt  Eesti Panga avalike suhete büroo  Tel: 6680 965; 5126 843  E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
In 2007 the profit of Eesti Pank totalled 485.5 million kroons, of which the Supervisory Board decided to channel 364.1 million kroons into the special reserve fund of Eesti Pank and 121.4 million kroons (25% of the profit) to the state budget.
Eesti Panga 2007. aasta kasum oli 485,5 miljonit krooni, millest 364,1 miljonit krooni suunatakse nõukogu otsusega Eesti Panga erireservi ning 25 protsenti kasumist ehk 121,4 miljonit krooni kantakse riigieelarvesse.
The next meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 20 May 2008.
Järgmine Eesti Panga nõukogu istung toimub 20. mail 2008.
The annual growth rate declined from 27% to 25%.
Aastakasv taandus 27 protsendilt 25 protsendile.
The volume of loans added during the first three months of 2008 was 50% smaller year-on-year and remained also below the growth observed at the beginning of 2006.
2008. aasta esimese kolme kuu jooksul lisandunud laenumaht oli poole väiksem aastatagusest näitajast ja jäi alla ka 2006. aasta alguse kasvule.
Next months should also witness more moderate loan growth.
Mõõdukama laenukasvu jätkumist võib eeldada ka järgnevatel kuudel.
The financing of manufacturing companies has increased faster then the corporate sector average, though loan volume growth remained considerably more modest month-on-month.
Töötleva tööstuse ettevõtete finantseerimine on kasvanud ettevõtlussektori keskmisest kiiremini, kuigi eelmise kuuga võrreldes jäi laenumahu suurenemine siiski oluliselt tagasihoidlikumaks.
The growth of overdue loans slowed in March.
Viivislaenude kasv märtsis aeglustus.
The share of loans overdue for over 60 days formed 0.93% of banks' loan portfolio, which was just 0.03 pp more than last month.
Rohkem kui 60 päevase makseviivitusega laenud moodustasid pankade laenuportfellis 0,93 protsenti, mis oli vaid 0,03 protsendipunkti kõrgem näitaja kui eelmisel kuul.
The withdrawal of the impact of last year's low comparison basis brought along a sharp decline in the annual growth of deposits, from the 14% a month ago to 10% at the end of March.
Eelmise aasta madala võrdlusbaasi mõjude taandumine tõi kaasa hoiuste aastakasvu hüppelise aeglustumise kuutaguselt 14 protsendilt 10 protsendile märtsi lõpus.
Whereas the volume of corporate deposits decreased in March, no new trends could be seen in household deposits: the growth of time deposits and the decrease in demand deposits continued at a steady pace.
Kui ettevõtete hoiuste maht märtsis vähenes, siis eraisikute hoiustes uusi suunamuutusi ei ilmnenud: ühtlases tempos jätkus tähtajaliste hoiuste kasv ning nõudmiseni hoiuste alanemine.
The share of time, saving and investment deposits rose 1 pp in March, constituting 51% of household deposits by the end of March.
Tähtajaliste, säästu- ja investeerimishoiuste osakaal kerkis märtsis 1 protsendipunkti võrra, küündides kuu lõpuks 51 protsendini eraisikute hoiuste mahust.
The profitability of banks has remained strong under the changed economic conditions.
Muutunud majanduskeskkonnas on pankade kasumlikkus püsinud tugev.
In the first quarter of 2008, the net profits of the banks registered in Estonia and of the branches of foreign banks operating in Estonia reached 981 million kroons.
2008. aasta esimeses kvartalis ulatus Eestis registreeritud pankade ning siin tegutsevate välispankade filiaalide puhaskasum 981 miljoni kroonini.
On an aggregate basis, the past four quarters' average return on equity of banks exceeded 27%.
Koondarvestuses ületas pankade nelja viimase kvartali omakapitali keskmine tulukus 27 protsenti.
Quarterly growth of corporate and household deposits and loan stock in Estonia (EEK million)
Eesti eraisikute ja ettevõtete hoiuste ja laenujäägi kasv kvartali jooksul (mln krooni)
The annual growth of household and corporate loans and leases in Estonia
Eesti eraisikute ja ettevõtete laenu ja liisingu aastakasv
Further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Phone: +372 6680 965, +372 5126 843  E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Lisateave:   Ingrid Mitt  Avalike suhete büroo  Tel: 6680 965, 5126 843  E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee (ingrid.mitt [at] epbe.ee  )
The final list of assets to be covered by the indemnity will be formalized prior to closing.
Riskivarade lõplik nimekiri fikseeritakse enne ostu-müügitehingu toimumist.
The indemnity will be issued for a period of up to two years.
Garantii antakse ostjale kuni kaheks aastaks.
By selling its shares in Optiva Pank, Eesti Pank will meet one of its strategic targets, i.e. fully give up its shares in commercial banks operating in Estonia.
Müües oma aktsiad Optiva Pangas täidab Eesti Pank ühe oma strateegilise eesmärgi – loobuda täielikult osalustest Eestis tegutsevates kommertspankades.
In the course of the reform, Estonian banking system has considerably strengthened, become better capitalised and more transparent as well as more reliable to all its customers.
Eesti pangandus on reformi käigus muutunud oluliselt tugevamaks, kapitaliseeritumaks ja läbipaistvamaks ning samas turvalisemaks kõikidele klientidele.
Eesti Pank considers the entrance of a new strategic investor, Sampo Group into the Estonian banking market as a positive development.
Eesti Pank hindab uue strateegilise investori, Sampo sisenemist Eesti pangandusturule positiivsena.
The central bank is convinced that the new owner of Optiva Pank, using its international know-how, will soon be able to further strengthen competition in the Estonian banking sector and offer new possibilities, such as joint insurance and banking services, to customers.
Keskpank on veendunud, et Optiva Panga uued omanikud suudavad rahvusvahelist oskusteavet kaasates tugevdada lähitulevikus konkurentsi siinsel pangandusturul ning pakkuda klientidele uusi võimalus ja teenusteliike näiteks kindlustus- ja pangandusteenuse ühise pakkumise teel.
Attracting strategic foreign investors into the Estonian banking sector has been one of the priorities of the central bank in recent years.
Strateegiliste välisinvestorite kaasamine Eesti pangandusse on pidevalt olnud keskpanga üheks prioriteediks.
The decrease in interbank trust has reached also the euro area and is sure to affect the financial system of developing countries.
Pankadevahelise usalduse vähenemine on jõudnud ka euroalale ja kindlasti mõjutab see ka arenevate riikide finantssüsteemi.
Ross said.
rääkis Ross.
"If the economic activity of our trading partners declines, it is possible it will decrease the Estonian exports, but so far, our foreign trade situation has been good,"
"Kui meie kaubanduspartnerite majandusaktiivsus väheneb, siis on karta ka Eesti ekspordi vähenemist, kuid seni on väliskaubanduse olukord püsinud hea,"
He added that a much more serious problem is global inflation, which can also be associated with the financial market turbulences.
Ta lisas, et märksa suurem probleem on globaalne inflatsioon, mida võib samuti seostada finantsturgudel valitseva rahutusega.
"The impact of price growth has been large-scale and very strong.
"Hinnatõusu mõju on olnud laialdane ja väga tugev.
explained the Deputy Governor.
selgitas keskpanga asepresident.
So far, Estonia has managed them successfully."
Märten Rossi esitlus avaldatakse Eesti Panga kodulehel.
Märten Ross  Madrid, 2008
Märten Ross Madrid, 2008
This also appears to be the case in the world of economy and finance.
Sama tundub kehtivat ka majandus- ja rahandusmaailmas.
Only about ten years ago, the so-called Asian and LTCM crises hit the globe and kept emotions high.
Vaid umbes kümme aastat tagasi vapustasid maailma nn Aasia ja LTCMi riskifondi kriisid, mis vallandasid hulgaliselt emotsioone.
At that time, the strength of the USA's economy was believed to be one of the crucial factors as to why the crises turned out to be relatively short-term events in the so-called emerging economies.
Arvati, et just tänu USA majanduse tugevusele jäid need kriisid suhteliselt lühiajalisteks isegi nn areneva majandusega riikides.
Today things seem to be turned upside down - or, indeed on their heads.
Praegu aga tundub, et asjad on pea peale pöördunud.
Developed financial markets are in the midst of turmoil and as a corollary of the theory of de-coupling, it is being seriously argued that these same emerging economies (EMEs) could maybe feel safe from these unpleasant developments.
Arenenud finantsturgudel valitsevad rahutused ja nn lahtisidumisteooria tagajärjena on tekkinud arvamus, et arenevad turud võivad nimetatud ebameeldivatest tendentsidest puutumata jääda.
In addition, some have argued that EMEs could be expected to pull the USA out of its recession, to keep European recovery on track and, indeed, provide liquidity and capital to countries where nominal per capita incomes are ten times higher.
Veelgi enam, osa asjatundjaid usub, et just arenevad turud võivad USA majanduslangusest välja aidata, Euroopa majanduse taastumist toetada ja seega riikidele, kus nominaalne sissetulek elaniku kohta on kümme korda kõrgem, likviidsust ja kapitali pakkuda.
Is this previously unheard of scenario to materialize?
Kas selline ennekuulmatu stsenaarium realiseerub?
In the following, I will first elaborate on the framework and then touch upon different possible transmission channels to evaluate how likely this positive outcome actually is.
Hindamaks, kui tõenäoline taoline positiivne tulemus on, peatun oma ettekandes esmalt üldisel raamistikul ja seejärel käsitlen erinevaid võimalikke ülekandekanaleid.
As an aside, I should stress that my point of view is unavoidably biased to represent the experience of a very small EU member country and any wider conclusions need to be taken with that view in mind.
Kõrvalmärkusena olgu öeldud, et minu seisukoht on vältimatult kallutatud ja esindab ELi väga väikese liikmesriigi kogemust, nii et ulatuslikumaid  järeldusi tehes tuleks seda arvesse võtta.
What are we looking for?
Mida me ootame?
My general understanding is that there are good reasons to be optimistic about the ability of many emerging economies to withstand financial sector turbulence and the probable resulting slowdown in economic activity.
Minu üldise arusaama kohaselt on häid põhjusi, miks uskuda, et paljud arenevad riigid on võimelised üle elama finantsturgudel valitseva segaduse ja vältima sellest tulenevat majanduslangust.
If there are no spillovers from the world's financial markets and trade flows to the economic activity in emerging economies, then the logical question arises as to whether we were too enthusiastic about the extent of integration in the first place.
Kui üleilmsed finantsturud ja kaubandus arenevate riikide majandustegevusele suuremat mõju ei avalda, tekib loogiline küsimus - kas me pole lõimumise ulatuse suhtes juba algusest peale liialt entusiastlikud olnud?
We just can't expect integration to only be a one-way bet in the upside phase that loses its influence during a slowdown.
Ei saa ju arvata, et lõimumine on lihtsalt ühekordne panus kasvufaasi ja et selle mõju langusperioodil haihtub.
It should also be stressed that the strongest underlying factor why we believe economic growth continues in many lesser-developed countries is the belief that convergence and income catch-up policies are correct.
Tuleks rõhutada, et peamine põhjus, miks me arvame, et majanduskasv paljudes vähem arenenud riikides jätkub, on usk, et kui majanduspoliitikaga on kõik korras, siis edeneb ka konvergents ning sissetulekud hakkavad järele jõudma arenenud riikide omadele.
However, here it is often forgotten that convergence is an unavoidably relative concept; i.e., the concept of relative growth, not absolute growth levels.
Siinkohal kiputakse sageli unustama, et konvergents on vältimatult suhteline mõiste, st me räägime suhtelisest, mitte absoluutkasvust.
Therefore, if growth in converging countries slows down markedly, it is not yet proof of "non-resilience" if such growth declines in EMEs, but differences remain broadly in place.
Nii et kui rikkamate riikide majanduskasv märgatavalt aeglustub, ei viita kasvu nõrgenemine arenevatel turgudel veel "mitte-vastupidavusele", kui kirjeldatud kasvuerinevus laias laastus siiski säilib.
Consequently, for a start, I would expect emerging economies to withstand the present global shocks reasonably well and this could be manifested in the continuation of reasonable growth levels.
Nii et lähtepunktina eeldan ma, et arenevad turud peavad valitsevatele üleilmsetele šokkidele suhteliselt hästi vastu ja see väljendub mõistliku kasvutaseme püsimises.
However, at the same time it would be a mistake for developed countries to have the same growth levels as emerging economies in their calculations as a baseline scenario as they did a year or two ago.
Samas oleks viga, kui arenenud riigid oma baasstsenaariumide  arvutustes arenevate riikide majanduskasvu samale tasemele jätaksid kui veel aasta või paar tagasi.
In the following, I will touch briefly upon my present experience with all the major channels of potential spillovers: the financial sector, external demand and, additionally, price channels.
Järgnevalt käsitlen lühidalt oma kogemusi seoses potentsiaalsete välismõjude kõikide põhikanalitega: finantssektor, välisnõudlus ja lisaks ka hinnakanalid.
The financial channel
Finantskanal
The influence of the financial channel has been quite rapid in the Baltic countries.
Balti riikides on finantskanali mõju üsna kiiresti avaldunud.
It is in no way a surprise if one takes into account the extent of their integration in the financial markets of Europe.
Euroopa finantsturgude ulatuslikku lõimumist arvesse võttes ei ole see kuigi üllatav.
The major contributor to the fast spillover is the private sector lending channel, where most of the financing has been done in euros and is based on the European inter-bank lending rates.
Välismõjude kiirele avaldumisele on põhiliselt kaasa aidanud erasektori laenukanal, kus suurem osa rahastamisest toimub eurodes ja põhineb Euroopa pankadevahelistel laenuintressimääradel.
Clearly, the recent turmoil has a direct and automatic impact on these companies and households, as the spreads between inter-bank lending and risk-free swap rates have increased.
Viimase aja ebastabiilsus on selgelt avaldanud otsest ja automaatset mõju ettevõtetele ja majapidamistele, sest pankadevaheliste intressimäärade ja riskivabade vahetustehingute intressimäärade vahe on suurenenud.
However, this is not a particular Emerging Europe-specific phenomenon.
Siiski ei ole see mingi eriline, arenevale Euroopale omane nähtus.
As the increasing economic weakness has kept a lid on policy rates, the overall conditions of financing have remained quite close to the historic average in Europe in general and in the new member states in particular.
Ja et suurenev majanduslik nõrkus on Euroopa Keskpanga baasintressimäärade tõusuootusi tagasi hoidnud, on üldised rahastamistingimused Euroopas üldiselt ja eriti uutes liikmesriikides jäänud ajaloolise keskmise lähedale.
The same could be broadly said about other financial markets.
Muude finantsturgude kohta võib üldjoontes sama väita.
There has been a clear downward correction in stock prices as well as real estate prices, but the same could be said of many (or even most) other European markets.
Nii aktsiahindades kui ka kinnisvarahindades on toimunud selge korrektsioon allapoole, kuid sama võib öelda Euroopa paljude (või isegi kõigi) teiste turgude kohta.
Therefore, the financial sector has been resilient to idiosyncratic shocks but non-resilient to global trends.
Nii on finantssektor vastu pidanud spetsiifilistele okkidele, kuid mitte üleilmsetele trendidele.
Furthermore, looking from within these countries one has the feeling that there is no 'credit crunch' at all.
Nende riikide seisukohast vaadates ei ole küll "krediidikitsikuse" tunnet.
Therefore, broadly speaking, we have seen a strong correlation of financial developments, but relatively good resilience overall and no extra shock in emerging new member states.
Nii et laias laastus oleme olnud tunnistajaks finantsarengu tugevale korrelatsioonile, kuid arenevad uued liikmesriigid on üldiselt hästi ja ilma lisaokkideta vastu pidanud.
One possible explanation here could be that what actually matters in these circumstances are not macro variables as such, but concrete financing patterns and financial institutions that are active in one market or another.
Üks võimalus seda seletada on, et taolises situatsioonis muutuvad tähtsaks mitte makromajanduslikud muutujad kui sellised, vaid konkreetsed rahastamismudelid ning ühel või teisel turul aktiivselt tegutsevad finantsasutused.
Indeed, if more than half of external financing is actually intra-group bank financing of 4 to 5 regional banking groups, then it definitely matters whether these specific institutions are part of the financial turbulence or not.
Tõepoolest - kui üle poole välisrahastamisest kujutab endast 4 või 5 piirkondliku pangagrupi rahastamist kontsernisiseste laenude vormis, on kindlasti oluline, kas need konkreetsed finantsasutused kannatavad otseselt finantsrahutustes või mitte.
Not surprisingly in this case, the current account deficit in country X could possibly show no divergence from the already established trend if these institutions themselves are well financed and soundly capitalized, as is the case in the Nordic-Baltic regions.
Sellisel juhul ei ole üllatav, et on võimalik, et X riigi jooksevkonto puudujääk ei erine juba juurdunud tendentsist,  kui need domineerivad asutused on ise hästi rahastatud ja kindlalt kapitaliseeritud, nagu see Põhja-Balti piirkonnas ka on.
However, if there happens to be even 1 or 2 banks that were strongly exposed to bad assets in the sub-prime market or whose financing was heavily reliant on shakier parts of financial markets, no current account surplus can act as an immediate shock absorber.
Kui   peaks aga juhtuma, et kas või ainult üks või kaks panka oleks äärmiselt haavatavad seoses ebaõnnestunud investeeringutega    näiteks USA kinnisvaraturul või sõltuks nende rahastamine olulisel määral maailma finantsturu ebakindlamatest osadest, ei    suuda ka ükskõik kui suur jooksevkonto ülejääk sellest tulenevat okki otsekohe leevendada.
The relevant case studies can be found in 2007 if we check which banking systems' liquidity or stability was influenced by sub-prime turbulences and compare it to the current account positions at the time.
Kui uurida, milliste    pangasüsteemide likviidsust või stabiilsust globaalse finantsturu rahutused mõjutasid ja võrrelda seda antud ajahetke    jooksevkonto positsioonidega, võib asjakohaseid juhtumiuuringuid leida 2007. aastast.
This leads to the initial conclusion "from the field" that while the financial sector channel has been quick to influence emerging economies, these economies have shown a fair amount of resilience to additional asymmetric shocks.
See viib jällegi juba algsele järeldusele, et ehkki finantssektori kanal on areneva turuga majandustele kiiresti mõju avaldanud, on need majandused asümmeetrilistele okkidele suhteliselt hästi vastu pidanud.
If this could be related to better fundamentals in the setup of financial intermediation, it could be a sign of permanent resilience to the global slowdown.
Kui seda saaks seostada finantsvahenduse ülesehituse paremate põhialustega, võib see olla märk püsivast vastupanuvõimest üleilmsele majanduslangusele.
The trade channel
Kaubanduskanal
Regarding the trade channel, there still is, in many respects, a very limited influence on the Baltic countries.
Kaubanduskanali puhul võime Balti riikides rääkida mitmes mõttes veel suhteliselt piiratud mõjust.
Export growth was robust throughout 2007 and remains so in 2008.
Ekspordikasv on nii 2007. kui ka 2008. aastal püsinud tugev.
This is not particularly surprising when one takes into account the fact that our prime export markets are still doing reasonably well and pessimism is still primarily about future outlooks.
Võttes arvesse, et meie peamistel eksporditurgudel läheb hetkel veel suhteliselt hästi ja pessimism on seal seotud eeskätt tulevikuväljavaadetega, ei ole see eriti üllatav.
In addition, it is not of minor importance that even we, who are not oil producers, can also be the partial beneficiaries of global imbalances as higher global food prices have been an overall positive factor in our trade account due to the strength of our agricultural sector.
Vähetähtis pole seegi, et isegi meie, kes me naftat ei tooda, saame osaliselt kasu maailmamajanduse tasakaalustamatusest, kuna üleilmne toiduainete hinnatõus on tänu meie tugevale põllumajandussektorile avaldanud positiivset mõju riigi kaubavahetusbilansile.
However, the recent economic forecast growth outlooks of our central banks have been downsized for both 2009 and 2010, which is in line with the expected decline in activity in our main export markets.
Sellegipoolest alandasime oma viimases majandusprognoosis nii 2009. kui ka 2010. aasta kasvuväljavaadet, et see oleks kooskõlas riigi peamiste eksporditurgude aktiivsuse oodatava alanemisega.
This is partly technical and relies fully on the external forecasts of international institutions and the historical experience of these developments on our export ability.
Osaliselt on tegu tehnilise sammuga, mis tugineb täielikult rahvusvaheliste institutsioonide välisprognoosidele ja ajaloolisele kogemusele seoses kirjeldatud tendentside mõjuga meie ekspordivõimele.
However, this is also partly intuitive and is supported by recent anecdotal evidence.
Kuid osalt on see intuitiivne käik, mida toetavad mõned viimasel ajal tähelepanu leidnud seigad praktilisest elust.
For example, if lower world growth puts pressure on commodity prices, then we can clearly benefit rather quickly from lower input costs in order to maintain our competitiveness.
Kui maailmamajanduse aeglasem kasv avaldab näiteks survet toormehindadele, saame meie oma konkurentsivõime säilitamiseks selgelt ja üsna kiiresti kasu madalamatest sisendhindadest.
However, while we expect our exporters to be able to withstand the worst of the global slowdown, it would be clearly too complacent of us to underestimate its negative outcomes at large.
Kuid ikkagi - ehkki me arvame, et meie eksportijad suudavad maailmamajanduse aeglustumisele suhteliselt hästi vastu pidada, oleks selgelt ettevaatamatu alahinnata välisnõudluse vähenemise laiaulatuslikumaid negatiivseid tagajärgi.
This will also definitely influence our general growth prospects, including domestic demand.
Ning see mõjutab kindlasti ka meie üldisi kasvuväljavaateid, sealhulgas sisenõudlust.
The price channel
Hinnakanal
So far, the strongest spillover has, maybe surprisingly, been evident in inflation developments.
Võib olla üllatav, aga seni on tugevaim välismõju avaldunud hoopis inflatsiooni arengus.
While there are probably no direct links between inflation and financial turmoil, one should not forget that both most likely have similar roots and therefore can not be separated in analysis.
Ehkki otsesed sidemed inflatsiooni ja finantsturgude rahutuste vahel arvatavasti puuduvad, ei tohiks unustada, et neil on tõenäoliselt ühised põhjused,  mistõttu ei saa neid teineteisest siiski lahus hoida.
A recent IMF forecast saw global inflation increasing from about 3.5% in 2007 to approximately 4.7% in 2008.
IMFi viimases prognoosis oodatakse inflatsiooni tõusu 2007. aasta 3,5 protsendilt 4,7 protsendini 2008. aastal.
In addition, while the recent highs of other commodity prices are unpleasant, once food prices follow this trend things will turn much more dramatic.
Ning kui muude toormehindade tõus võis tunduda ebameeldiv, siis sellele järgnenud toiduainehindade hüppeline kasv muutis kõik suisa dramaatiliseks.
Things were not that bad in the beginning as the credibility of monetary policy remained very strong and core inflation remained well in check in the big economies.
Alguses asjad nii halvasti ei olnud, sest suurtes riikides püsis rahapoliitika vägagi usaldusväärne ja alusinflatsiooni hoiti kindlalt kontrolli all.