natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reverse bears the nominal value 50 KROONI.
Mündi tagaküljel on nimiväärtus "50 KROONI".
The silver collector coin was designed by Leonhard Lapin.
Hõbedast meenemündi on kujundanud Leonhard Lapin.
The 100-kroon gold collector coin is dedicated to the Estonian people.
100-kroonine kullast meenemünt on pühendatud Eesti inimesele.
The obverse of the coin has the national coat of arms of the Republic of Estonia and the year 2010.
Meenemündi esiküljel on Eesti Vabariigi riigivapp ja aastaarv 2010.
The reverse bears the nominal value 100 KROONI.
Mündi tagaküljel on nimiväärtus "100 KROONI".
The gold collector coin was designed by Hannes Starkopf.
Kullast meenemündi on kujundanud Hannes Starkopf.
The mintage of the coins is 7,500 and one coin costs 5,010 kroons.
Müntide tiraaž on 7500 ja kuldmündi maksumus on 5010 krooni.
It is possible to buy the collector coins as a set costing 7000 kroons.
Meenemüntide sarja on võimalik osta ka komplektina hinnaga 7000 krooni.
The coins were produced by the Mint of Finland Ltd.
Meenemündid on vermitud Soome Rahapajas (Mint of Finland Ltd).
The collector coins will be launched for sale on 3 December at 12.00 at Eesti Pank's Museum (Estonia pst 11).
Meenemünte hakkab reedel, 3. detsembril algusega kell 12 müüma Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11).
Print quality collector coin photos can be found here.
Meenemüntide trükikvaliteedis pildid leiab aadressilt: www.eestipank.info/pub/et/yldine/pangatahed/pics/coins/meene/.
For further information please contact Eesti Pank's Museum, telephone +372 668 0760 or Eesti Pank's information telephone +372 668 0719.
Lisateavet saab Eesti Panga muuseumi telefonil 668 0760 ja Eesti Panga infotelefonil 668 0719.
Around 450,000 kits will be on sale from 1 December, the rest will reach sales counters in mid-December.
Ligi 450 000 komplekti on pangakontorites ja Eesti Posti kontorites müügis 1. detsembrist, ülejäänud osa jõuab müüki detsembri keskpaigast.
The starter kit contains the following euro coins: seven 1-cent coins, six 2-, 5-, 10- and 20-cent coins, five 50-cent coins, four 1-euro coins and two 2-euro coins.
Euromüntide stardikomplektis on järgmised euromündid: seitse 1-sendist, kuus 2-, 5-, 10- ja 20-sendist, viis 50-sendist ning neli 1-eurost ja kaks 2-eurost.
Click here to see the photo of the starter kit's front side, here to see its back and here to see the security chip.
Euromüntide stardikomplekti esikülje fotot vaata siit, tagakülje fotot siit ja turvažetooni fotot siit.
On Tuesday, Eesti Pank checked four companies that had received coin starter kits.
Eesti Pank kontrollis teisipäeval nelja ettevõtet, kes olid kaaseeljaotuse raames saanud ettevõtete komplekte.
Two of them were able to present all the sets they had got, whereas two enterprises were unable to present any coin kits.
Kontrollitud ettevõtetest kaks näitasid ette kõik neile eraldatud Eesti euromündid ning kaks firmat ei suutnud ette näidata ühtegi komplekti.
In addition, the contracts prescribe that the euro cash frontloaded to commercial banks will be sub-frontloaded to retail companies, cash handlers or other companies entitled to receive euro cash in advance.
Lisaks näevad lepingud ette, et kommertspangad jagavad euro sularaha jaekaubandusettevõtetele, sularahakäitlejatele või firmadele, kes on muul põhjusel õigustatud selleks.
In case of breach of contract by commercial banks or companies, contractual penalties will apply.
Nii kommertspankade kui ka ettevõtete poolse rikkumise tuvastamisel on ette nähtud leppetrahv.
Eesti Pank intends to treat the cases of euro cash mishandling very strictly.
Eesti Pank kavatseb käsitleda täie rangusega käsitleda juhtumeid, kus euro sularaha on valesti käideldud.
Eesti Pank has been carrying out random checks of commercal banks and enterprises that have received euro cash and continues to do so.
Eesti Pank on läbi viinud ning jätkab euro sularaha saanud ettevõtete ja kommertspankade kontorite pistelist kontrolli.
The coins that were offered for sale in Riga are no longer on sale.
Riias müügil olnud mündid, mis esialgse info kohaselt olid Eesti euromündid, pole enam müügis.
Then G4S transports the kits to commercial banks that have signed contracts with the central bank.
Seejärel transpordib G4S sularaha kommertspankadesse, kes on sõlminud lepingu keskpangaga.
Commercial banks, in turn, distribute the sets to companies that have concluded sub-frontloading contracts with commercial banks.
Kommertspangad omakorda jagavad sularaha ettevõtetele, kes on nende sõlminud kaaseeljaotuse lepingud.
The large starter kit contains coins in the value of 198 euro and the small kit in the value of 111 euro.
Suur ettevõtte komplekt sisaldab 198 euro väärtuses euromünte ning väike stardikomplekt 111 euro väärtuses münte.
The distribution of euro cash prior to the €-day is necessary to ensure a smooth changeover to the euro.
Euro sularaha jagamine enne sularahavahetuse päeva on vajalik selleks, et tagada sujuv üleminek eurole.
Frontloading makes sure banks will be ready to exchange kroons for euro and sub-frontloading allows companies to return change in euro.
Ilma sularaha eeljaotamiseta pole võimalik tagada, et kommertspangad oleksid valmis vahetama kroone eurodeks ning ettevõtted oleksid valmis uuest aastast andma vahetusraha inimestele tagasi eurodes.
Other countries that have adopted the euro have used the same system.
Samasugust skeemi on kasutanud ka teised eurole üle läinud riigid.
The volume of new housing loans declined, amounting to 541 million kroons, which is nearly 9% less than a year ago.
Uusi eluasemelaene väljastati 541 miljoni krooni väärtuses ehk ligi 9 protsenti vähem kui aasta tagasi.
At the same time, as a result of an increase in 6-month EURIBOR, the interest margin on new housing loans went down to 2.1% in October.
Samas langes uute eluasemelaenude intressimarginaal oktoobris 2,1 protsendini, mis tulenes baasintressimääraks oleva 6 kuu EURIBORi tõusust.
The turnover of other household loans was a tenth smaller year-on-year.
Ka eraisikute muude laenude käive oli oktoobris 10 protsenti väiksem kui aasta tagasi.
Leasing turnover was 50% higher year-on-year, reflecting a rise in the acquisition of vehicles by households.
Eraisikud on aga hakanud märksa aktiivsemalt sõidukeid soetama, mis peegeldub oktoobri 50 protsendi võrra suuremas liisingukäibes võrreldes aastatagusega.
Corporate loan and leasing stock amounted to 2.35 billion kroons, having decreased on September, but exceeding that of October 2009 by 17%.
Ettevõtetele väljastatud laenude ja liisingute maht ulatus oktoobris 2,35 miljardi kroonini, olles septembriga võrreldes kahanenud, kuid mullu oktoobriga võrrelduna siiski 17 protsenti suurem.
Over half a billion kroons went to the industrial and real estate sectors, whereas trade received about 400 million kroons.
Üle poole miljardi krooni läks tööstusse ja kinnisvarasektorisse, kaubandus sai ligi 400 miljonit krooni.
Compared to the previous month, the interest margin on long-term corporate loans increased to 3.1%.
Ettevõtete pikaajaliste laenude intressimarginaal tõusis möödunud kuuga võrreldes 3,1 protsendini.
Due to continuously subdued borrowing activity and depreciation of loans, the loan and leasing portfolio stock decreased by 1.6 billion kroons in October.
Laenu- ja liisinguportfelli jääk kahanes oktoobris 1,6 miljardi krooni võrra, mis oli tingitud jätkuvalt madalast laenuaktiivsusest ja laenude amortiseerumisest.
At end-October, the stock was 6.6% smaller year-on-year, declining to the level recorded three years ago: 238 billion kroons.
Jääk oli oktoobri lõpus 6,6 protsenti väiksem kui aasta tagasi, langedes mahuliselt kolme aasta tagusele ehk 238 miljardi krooni tasemele.
The share of loans overdue by more than 60 days shrank by 182 million kroons in October, declining for a second consecutive month.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht vähenes oktoobris 182 miljoni krooni võrra, langus on kestnud teist kuud järjest.
Both corporate and household bad loans diminished relatively equally.
Sealjuures kahanesid ettevõtted ja eraisikute halvad laenud üsna võrdselt.
Nevertheless, due to a shrinkage in banks' loan portfolio, the share of overdue loans remained at the level of 7.0%.
Kuna ka pankade laenuportfell kahanes, püsis maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis 7,0 protsendi tasemel.
In October, provisions were reduced by 193 million kroons.
Arvestades, et halbade laenude maht alanes, vähendasid pangad provisjone ka oktoobris ning seda 193 miljoni krooni võrra.
Modest credit demand is also reflected by ongoing deposit growth.
Tagasihoidlikku laenunõudlust peegeldab ka hoiuste jätkuv kasv.
Irrespective of low interest rates, deposits hiked by approximately 1.2 billion kroons on September, mostly as a result of growing corporate deposits.
Vaatamata madalatele intressimääradele kasvasid hoiused (peamiselt ettevõtete hoiused) septembriga võrreldes ligi 1,2 miljardi krooni võrra.
Household deposits increased by 61 million kroons.
Eraisikute hoiused suurenesid 61 miljoni krooni võrra.
Monthly change and annual growth of household and corporate loans and leases
Eesti ettevõtete ja eraisikute laenu- ja liisingumahu kuine muutus ja aastakasv
For further information about the cards, click here.
Teavitusklippide kohta leiab täpsema info Euroveebilt siin.
The leaflets are in Estonian.
Samuti on tutvustatud veelkord Eesti euromünte.
Conversion cards are also available at post offices.
Samuti on postkontoritest võimalik saada kursikaarte.
Facts about Eesti Pank's direct mailing campaign   The following local governments receive also Russian-language leaflets: Sillamäe, Narva, Peipsiääre rural municipality, Aseri rural municipality, Piirissaare rural municipality, Narva-Jõesuu, Alajõe rural municipality, Kallaste, Kohtla-Järve, Maardu, Vaivara rural municipality, Kiviõli, Loksa, Mustvee, Jõhvi rural municipality, Kasepää rural municipality and Paldiski.
Faktid otsepostituse kohta  Venekeelne infovoldik saadetakse järgmistele omavalitsustele: Sillamäe linn, Narva linn, Peipsiääre vald, Aseri vald, Piirissaare vald, Narva-Jõesuu linn, Alajõe vald, Kallaste linn, Kohtla-Järve linn, Maardu linn, Vaivara vald, Kiviõli linn, Loksa linn, Mustvee linn, Jõhvi vald, Kasepää vald ja Paldiski linn.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  avalike suhete büroo  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Inge Suder  AS Eesti Post  Head of Communication  Tel: +372 625 7292, +372 503 9908  E-post: inge.suder [at] post.ee
Inge Suder  AS Eesti Post  kommunikatsioonijuht  Tel: 625 7292, 503 9908  E-post: inge.suder [at] post.ee
Based on Statistics Estonia, employment continued to grow in the third quarter of 2010.
Statistikaameti andmetel jätkas hõivatute arv kolmandas kvartalis kasvu.
The number of jobs increased by 25,000 from the first quarter to 578,200.
Võrreldes esimese kvartaliga suurenes töökohtade arv 25 000 võrra 578 200ni.
New jobs were primarily created in manufacturing, construction and retail, which are the sectors with largest cuts in jobs in the previous periods.
Töökohti lisandus peamiselt töötlevas tööstuses, ehituses ja kaubanduses ehk sektorites, kus töökohtade arvu varem kõige rohkem vähendati.
Although seasonal factors played a big role in employment growth and the number of jobs in manufacturing and construction is still lower than it was a year ago, the data for the third quarter suggest that employment grew from the second quarter despite the seasonal factors.
Kuigi hooajalised tegurid mängisid endiselt suur rolli ning aastatagusega võrreldes on töökohtade arv tööstuses ja ehituses ikka veel väiksem, võib kolmanda kvartali põhjal väita, et hõivatute arv suurenes kvartali arvestuses ka hooajalisi tegureid arvestamata.
Employment was 3.3% lower than it was in the third quarter of 2009, but the pace of employment contraction has clearly slowed.
Võrreldes 2009. aasta kolmanda kvartaliga oli hõivatute arv kolmandas kvartalis veel 3,3% madalam, kuid langustempo on selgelt raugemas.
The rise in economic activity and the declining number of employees, in annual terms, indicate a rapid increase in productivity.
Majanduskasv ja aasta arvestuses jätkuvalt alanev töötajate arv viitavad tootlikkuse hoogsale tõusule.
Based on preliminary estimates, labour productivity grew 8.5% in the third quarter in annual terms.
Tööjõu tootlikkus suurenes kolmandas kvartalis esialgsel hinnangul aastaga 8,5%.
Economic growth is primarily driven by the recovery of export growth, which is why manufacturing sector productivity increased the most.
Majanduskasvu toetab praegu eelkõige ekspordikasvu taastumine, mistõttu kasvas ka tootlikkus enim just töötlevas tööstuses.
The unemployment rate dropped to 15.5% in the third quarter.
Töötuse määr alanes kolmandas kvartalis 15,5%ni.
The total number of unemployed was still very high at 105,900 people, but it has shrunk by 31,000 over the past six months, which is a relatively rapid change.
Töötute koguarv püsis siiski väga kõrge ehk 105 900, kuigi poole aastaga on see 31 000 võrra vähenenud, mis on võrdlemisi kiire muutus.
However, this indicator is not expected to continue dropping rapidly in the winter months; the fall in unemployment will speed up again in the second quarter of 2011.
Talvekuudel ei ole selle näitaja sama kiiret alanemist oodata, prognoosi kohaselt võib töötuse alanemine taas hoogustuda 2011. aasta teises kvartalis.
The unemployment rate has decreased partly because of the improved situation of the young in the Estonian labour market.
Viimase poolaasta jooksul paranes noorte olukord ning töötuse määra langetas osade noorte tööleasumine.
As many of the new jobs were created in manufacturing and construction, the situation of men and non-Estonians in the labour market improved the most.
Kuna töökohti tekkis valdavalt tööstuses ja ehituses, siis paranes meeste ning mitteeestlaste olukord tööturul.
The percentage of part-time workers declined in the third quarter, meaning that labour resources were used more intensively.
Osaajaga töötajate arv vähenes ehk tööjõuressurssi kasutati intensiivsemalt.
The percentage of long-term unemployed in total unemployment increased in the third quarter.
Kolmandas kvartalis suurenes pikaajaliste töötute osatähtsus töötute hulgas.
The number of people unemployed for one or two years dropped by 4,000 from the second quarter, while the number of people unemployed for a very long time, that is more than two years, increased by 1,500.
Aasta kuni kaks tööta olnute arv vähenes kvartaliga 4000 võrra, väga pikka aega ehk üle kahe aasta töötute arv aga tõusis 1500 võrra.
The last time this indicator was this high was at the end of 2004.
Väga pikka aega töötuid oli kokku 20 800, viimati oli see näitaja nii kõrge 2004. aasta lõpus.
Unit labour costs fell further and profitability increased in the third quarter.
Kolmandas kvartalis jätkus ka tööjõu erikulu alanemine ning kasumi osatähtsuse taastumine.
Although the average wage payment increased year-on-year, the change in the wage fund in annual terms was lower than economic growth, as the number of salaried workers continued to decline.
Kuigi keskmine palgaväljamakse kasvas aasta arvestuses, oli palgafondi aastamuutus majanduskasvust väiksem, kuna palgasaajate arv vähenes jätkuvalt.
Seasonally and working-day adjusted GDP went up by 0.5% on the second quarter, posting a somewhat slower growth than in previous quarters.
Käesoleva aasta teise kvartaliga võrreldes suurenes SKP sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritult 0,5%, mis on mõnevõrra aeglasem eelnevate kvartalite kasvust.
The growth of foreign trade turnover remained rapid in the third quarter as well.
Väliskaubanduskäive kasvas kiirelt ka kolmandas kvartalis.
Both exports and imports in current prices grew by nearly a third year-on-year.
Nii eksport kui ka import suurenesid aasta arvestuses jooksevhindades ligikaudu kolmandiku võrra.
Export growth indicates that the economic activity of our main export partners is expanding quickly and Estonia's companies are making good use of it.
Ekspordikasv peegeldab meie peamiste ekspordipartnerite majandusaktiivsuse kiiret kasvu ning Eesti ettevõtete võimekust seda ära kasutada.
The export volume of industrial production reached a historical high in the third quarter.
Kolmandas kvartalis ulatus tööstustoodangu ekspordimaht läbi aegade kõrgeimale tasemele.
Irrespective of the continuously weak domestic demand, the sale of industrial production started to pick up in the domestic market as well, but it is still some 25% below the pre-crisis level.
Vaatamata jätkuvalt nõrgale sisenõudlusele hakkas ka tööstustoodangu müük siseturul aasta arvestuses kasvama, kuigi kriisieelse tasemega võrreldes on see siiski ligi veerandi võrra väiksem.
Retail sale remained close to the level of the start of 2010 in the third quarter.
Jaemüük jäi kolmandas kvartalis aastataguse taseme lähedale.
The halt in the decline of retail sale is a sign that private consumption is stabilising.
Jaemüügi languse peatumine annab ilmselt märku ka eratarbimise stabiliseerumisest.
Consumers' purchasing power will slowly start to recover along with a pickup in employment.
Tarbija ostujõud hakkab hõive kasvades aegamööda taastuma.
However, since unemployment continues to be high, the level of consumers' income and purchasing power will remain weak in the next years.
Kuna aga tööpuudus on endiselt suur, püsib tarbija sissetulekute ning ostujõu tase siiski veel lähiaastatelgi nõrk.
Though most of industrial enterprises still have underutilised production capacity, the existing capacity stock is running out along with rapidly expanding sales volumes.
Kuigi enamikul tööstusettevõtetel on veel ebapiisavalt rakendatud tootmisressursse, hakkab olemasolev tootmisvõimsuse varu ammenduma, kuna müügimaht kasvab kiiresti.
This refers to the need for additional investment.
See viitab lisainvesteeringute vajadusele.
It is a favourable time for growth-oriented companies to take advantage of the opportunities arising from low-cost capital and the good availability of labour force.
Kasvule orienteeritud ettevõtete jaoks on soodne aeg kasutada madalast kapitalihinnast ning vaba tööjõu kättesaadavusest tulenevaid võimalusi.
Near-time economic growth in Estonia and also abroad will be affected by the withdrawal of the one-off growth-inducing measures.
Majandusaktiivsust mõjutab lähiajal nii Eestis kui ka mujal maailmas kasvu ühekordselt panustanud tegurite mõju taandumine.
The impact of both fiscal policy stimuli and stocking up is fading.
Vaibumas on nii eelarvepoliitiliste stiimulite kui ka ladude täitmise mõju.
As a result, near-term economic developments will be shaped by the recovery of private consumption and investment.
Seetõttu kujundab lähiaja majandusarengut pigem eratarbimise ja investeeringute taastumine.
Further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Telephone: +372 6680 959, +372 509 72855  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Hanna Vaga  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Both the Estonian economy and non-financial-sector confidence have gradually recovered over the first three quarters of the year.
Eesti majandus ja koos sellega ka reaalsektori kindlustunne on 2010. aasta esimese kolme kvartali jooksul järk-järgult taastunud.
The balance sheets of companies and households have gained in strength and the borrowing ability has improved.
Ettevõtete ja majapidamiste bilansid on tugevnenud ning reaalsektori laenuvõtmise võimekus tõusnud.
At the same time, the activity of both households and companies in the domestic credit market has remained subdued.
Samas on nii majapidamiste kui ka ettevõtete laenutegevus kodumaisel krediiditurul jäänud loiuks.
The financing of the real estate and construction sector has decreased the most, whereas the borrowing activity of industrial and trading companies has increased.
Kõige rohkem on vähenenud kinnisvara- ja ehitussektori rahastamine, samal ajal kui tööstus- ja kaubandusettevõtete laenuaktiivsus on kasvanud.
Although domestic credit demand has declined, companies' direct borrowing from abroad has hiked.
Kodumaine laenunõudlus on küll vähenenud, kuid ettevõtete otselaenamine välisriikidest oluliselt kasvanud.
Among other things, this refers to the fact that the risk premium on the non-financial sector's credit has increased considerably more in Estonia than in the Nordic countries.
Muu hulgas viitab see asjaolule, et Eestis reaalsektori laenude riskipreemia kasvas kriisi käigus oluliselt rohkem kui Põhjamaades.
The difference has not contracted much in 2010, either.
See erinevus riskipreemiates pole ka 2010. aasta jooksul kuigi palju vähenenud.
The economic crisis considerably increased the risk aversion of banks and they became more cautious in selecting their customers.
Majanduskriis suurendas pankade riskikartlikkust ning pangad hakkasid kliente hoolikamalt valima.
Banks are currently regulating the loan supply primarily through different risk premia, while no constraints have been set on the number of new loans.
2010. aastal on pangad reguleerinud laenupakkumist eelkõige kliente eristavate riskipreemiate abil, mahulisi piiranguid laenude väljastamisele ei seata.
The general high level of interest margins shows that banks wish to keep lending-related risks in check in the current economic phase.
Intressi­marginaalide üldine kõrge tase näitab, et pangad soovivad praeguses majandus­keskkonnas hoida laenuandmise riskid kontrolli all.
At the same time, banks have not established any direct constraints on financing credit demand, while they appear to be ready to increase the level of loans and also competition between themselves.
Samal ajal ei ole pankadel otseseid piiranguid laenunõudluse finantseerimisel ning valmisolek laenumahtude ja omavahelise konkurentsi suurendamiseks on olemas.
In the coming months, the situation of non-financial sector financing will probably be stable.
Lähikuudel jääb reaalsektori rahastamise olukord stabiilseks.
It is likely to gain momentum again in the first half of 2011, when the recovery of economic activity and non-financial sector confidence will also be reflected in higher credit demand and tougher competition between banks.
Tõenäoliselt elavneb reaalsektori rahastamine rohkem 2011. aasta esimesel poolel, kui majandusaktiivsuse ja reaalsektori kindlustunde taastumine hakkab avalduma ka kasvavas laenunõudluses ning pankadevaheline konkurents tiheneb.
The Lending Review is available here.
Majanduse rahastamise ülevaate leiab siit.
According to Statistics Estonia, the cost of the consumer basket grew by 0.6% in October and by 4.7% year-on-year.
Statistikaameti andmetel tõusis tarbija ostukorvi maksumus eelmisel kuul 0,6 protsendi võrra, aastataguse suhtes oli tõus 4,7 protsenti.
The price of dairy and cereal products increased the most, by 7.2% and 6.6%, respectively, month-on-month.
Kõige enam panustasid tõusu piima- ja teraviljatooted, mis kallinesid kuises võrdluses vastavalt 7,2 ja 6,6 protsenti.
Excluding food, the cost of the consumer basket changed very little, being more in line with the current macroeconomic position.
Jättes toiduained kõrvale, oli tarbija ostukorvi maksumuse muutus väike, olles märksa paremas kooskõlas makromajandusliku seisuga.
Food price rises in the global market have rapidly passed through to consumer prices in Estonia.
Toiduainete kallinemine maailmaturul on väga kiiresti Eesti tarbijahindadesse edasi kandunud.
Since the price hike of commodities has been slowing lately, Estonia's consumer prices are expected to stabilise from now on.
Edasi peaks ootama Eesti tarbijahindade stabiliseerumist, kuivõrd viimasel ajal on toorme hinnatõus aeglustunud.
However, current market expectations will not allow the price of most of food products to decline in the global market.
Inimesed peavad siiski arvestama sellega, et praeguste turuootuste kohaselt ei ole maailmaturul enamiku toidukaupade lõikes langust oodata.