natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of retail merchants was 3% higher in 2015 than a year earlier, but the turnover of companies whose main business is retail by post or online increased by 35%.
2015. aastal suurenes Eesti jaemüük aasta varasema ajaga võrreldes 3%, kuid käive nendes ettevõtetes, mille põhitegevus on jaemüük posti või interneti teel, suurenes 35%.
Their turnover still remained small as a share of total retail turnover at 2.6% in 2015, up from 2% the previous year.
Siiski jäi nende ettevõtete käibe osakaal kogu jaekaubanduse käibes 2015. aastal tagasihoidliku 2,6% juurde (aasta varem 2%).
The most active online shoppers in the European Union are to be found in the United Kingdom, where internet purchases are estimated at 15% of total retail turnover.
Euroopa Liidu riikide kõige aktiivsemad e-kaubanduse kasutajad elavad Ühendkuningriigis: seal moodustavad internetiostud hinnanguliselt 15% kogu jaekaubanduse käibest.
Estonian residents are also active users of internet stores from the United Kingdom, making 9000 purchases a day from them.
Ka Eesti elanikud külastavad kõige aktiivsemalt just Ühendkuningriigi internetikaubamaju, kust ostetakse iga päev 9000 korda.
This is around 40% of all the online purchases made by Estonian residents from foreign countries.
See moodustab umbes 40% Eesti elanike välisriikides tehtud e-ostudest.
Data from Statistics Estonia show online purchases are used most for travel and accommodation services, concert, cinema and theatre tickets, and clothes and sporting goods.
Statistikaameti andmetel ostetakse internetist kõige rohkem reisi- ja majutusteenuseid, kontserdi-, kino- ja teatripileteid ning rõivaid ja sporditarbeid.
Eesti Pank will publish its next statement on payments on 26 June 2016.
Järgmise kommentaari maksekeskkonna kohta avaldab Eesti Pank 26. juulil 2016.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Further growth in new housing loans was more modest in the first quarter than previously
Uute eluasemelaenude juurdekasv jäi esimeses kvartalis varasemast tagasihoidlikumaks
The deposits of Estonian companies and households continue to grow faster than their bank loans
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid endiselt pangalaenudest kiiremini
The banking sector earned 51 million euros in net profit in the first quarter, excluding dividend income, which is one third less than a year earlier
Pangandussektor teenis esimeses kvartalis dividenditulu arvestamata 51 miljonit eurot puhaskasumit, mida on kolmandiku võrra vähem kui aasta tagasi
The loan and lease portfolio of Estonian companies and households grew faster in the first quarter of 2016 than a year before.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfell kasvas 2016. aasta esimeses kvartalis varasemast hoogsamalt.
Particularly fast growth was in the volume of corporate loans and leases.
Eelkõige suurenes tempokamalt ettevõtete laenude ja liisingute maht.
The portfolio of loans and leases was 6.2% bigger in March than a year before and at the end of the month it totalled 16.3 billion euros.
Laenu- ja liisinguportfell kasvas märtsis aasta võrdluses 6,2% ja selle kogumaht oli kuu lõpuks 16,3 miljardit eurot.
Corporate borrowing activity increased in the first quarter.
Ettevõtete laenuaktiivsus esimeses kvartalis suurenes.
In the first three months of this year, 655 million euros of new long-term loans and leases were issued to companies, which was almost one quarter more than in the same period a year earlier.
Selle aasta esimesel kolmel kuul väljastati ettevõtetele uusi pikaajalisi laene ja liisinguid ligikaudu 655 miljoni euro väärtuses, peaaegu veerandi võrra rohkem kui samal perioodil aasta tagasi.
Real estate and industrial companies took the largest volume of new loans in the first quarter, although some of this was for refinancing existing loans.
Kuigi osaliselt oli tegemist ka olemasolevate laenude refinantseerimisega, said esimeses kvartalis uusi laene kõige suuremas mahus kinnisvara- ja tööstusettevõtted.
The total volume of loans and leases to companies grew by 7.3% over the year to March to 8.5 billion euros.
Ettevõtete laenude ja liisingute kogumaht suurenes märtsis aastaga 7,3%, 8,5 miljardi euroni.
Demand for housing loans remained stable at the start of the year.
Nõudlus eluasemelaenude järgi püsis aasta alguses stabiilne.
As real estate prices rose more slowly, the growth in new housing loans was more modest at the start of the year than in the second half of 2015.
Koos kinnisvara hindade kasvu aeglustumisega jäi ka uute eluasemelaenude juurdekasv aasta alguses tagasihoidlikumaks kui 2015. aasta teisel poolel.
The rate of growth in the portfolio of housing loans in March was the same as in previous months at 4.2%.
Eluasemelaenude portfelli kasvutempo jäi märtsis varasemate kuude tasemele (4,2%).
Growth in other household loans and leases accelerated further though, and was 8.4% over the year in March.
Majapidamiste muude laenude ja liisingute kasv aga kiirenes edasi ning oli märtsis aasta võrdluses 8,4%.
This was largely due to leases and loans for cars.
Sellesse panustasid suuresti autoliisingud ja ‑laenud.
The average interest rate on new housing loans remained unchanged from previous months in March.
Märtsis väljastatud uute eluasemelaenude keskmine intressimäär jäi eelmiste kuude tasemele.
The average interest rate for mortgages issued during the month has stood at 2.2% since the middle of last year.
Kuu jooksul väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär on alates eelmise aasta keskpaigast olnud 2,2%.
The average interest rate on long-term corporate loans rose because of some individual large transactions.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmise intressimäära tõusu taga olid üksikud suured tehingud.
The average interest rate on corporate loans fluctuates more because the risks around loans to companies vary more from period to period.
Ettevõtete laenude keskmine intressimäär ongi muutlikum, sest ettevõtete puhul erineb vastaval perioodil väljastatud laenude riskisus rohkem.
The share of overdue loans is still very small.
Pankade viivislaenude maht on endiselt väga väike.
The rate of loans over 60 days in arrears rose slightly in February because of specific problems in certain sectors that affected companies in some industries, but in March there was no change in the volume of loans overdue.
Kui veebruaris üle 60 päeva viivises olevad laenud vähesel määral suurenesid – selle taga olid spetsiifiliste tegevusalapõhiste probleemidega silmitsi seisvad ettevõtted teatud tööstusharudes –, siis märtsis nende maht eriti ei muutunud.
At the end of March, 1.4% of the loan portfolio was loans that were overdue for more than 60 days.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavad laenud moodustasid märtsi lõpu seisuga 1,4% laenuportfellist.
Growth in corporate and household deposits remained fast in the first quarter.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kasv püsis esimeses kvartalis kiire.
Household deposits were 7.3% larger in March than a year earlier, and corporate deposits were up 10.4%.
Majapidamiste hoiused suurenesid märtsis aastataguse ajaga võrreldes 7,3% ja ettevõtete hoiused 10,4%.
This meant that the deposits of Estonian companies and households continue to grow faster than their bank loans.
Seega kasvavad Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused ikka kiiremini kui pangalaenud.
The volume of non-resident deposits has shrunk by more than one fifth since the middle of 2015 though.
Mitteresidentide hoiuste maht on aga alates 2015. aasta keskpaigast vähenenud rohkem kui viiendiku võrra.
The net profit of the banks fell in the first quarter of 2016.
Pankade puhaskasum esimeses kvartalis vähenes.
The banks made 111 million euros in net profit in the first quarter, though a large part of that was dividend income received from subsidiaries.
Pangad said 2016. aasta esimeses kvartalis 111 miljonit eurot puhaskasumit, kuid suur osa sellest teeniti tütarettevõtetest dividendituluna.
Without that, net profit was 51 million euros, which is around one third less than in the first quarter of last year.
Seda arvestamata oli puhaskasum 51 miljonit eurot, mida on ligikaudu kolmandiku võrra vähem kui samal perioodil aasta tagasi.
There has been no particular change in net interest income and fee and commission income from a year previously.
Puhasintressitulu ja ‑teenustasutulu ei ole aastataguse ajaga võrreldes eriti muutunud.
Financial sector statistics and the publication schedule for them
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
“It is not possible to make economic or monetary policy if we do not have reliable, usable and internationally comparable figures available.
„Ei majandus- ega ka rahapoliitikat ole võimalik teha, kui meil puuduvad usaldusväärsed, operatiivsed ja rahvusvaheliselt võrreldavad näitajad.
We need statistics so we can know how prices change, how many people are employed and unemployed, how much the state is spending and so forth.
Meil on vaja statistikat, et teada, kuidas muutuvad hinnad, kui palju on meil hõivatuid ja töötuid, kui palju kulutusi riik teeb ja nii edasi.
If those figures cannot be trusted, if they are published too long after the fact, or if they are corrected too often, then they are no longer useful for assessing economies or comparing the economic policies of countries”, he said.
Kui neid näitajaid ei saaks usaldada, kui neid avaldatakse liiga pika aja järel või korrigeeritakse liiga tihti, siis pole need enam majanduse hindamisel ega riikide majanduspoliitikate võrdlemisel abiks,“ ütles Ardo Hansson.
In a world that is globalising more and more and is rapidly changing, statistics must keep pace with innovations to ensure that data from different countries are comparable and that ever newer and more complex financial instruments can be assessed.
Üha rohkem globaliseeruvas ja kiiresti muutuvas maailmas peab ka statistika uuendustega sammu pidama, et tagada riikide andmete võrreldavus ning võtta vaatluse alla aina uuemad ja keerukamad finantsinstrumendid.
“History has often shown us that crises always occur there where we were not watching carefully enough and where we did not quantify what was happening with statistics”, he explained.
„Ajalugu on meile korduvalt õpetanud, et kriis tekib alati kohas, mida me pole osanud piisavalt hästi vaadelda ja mille nähtuseid statistikaga mõõta,“ rääkis Hansson.
“Eesti Pank uses statistics in all of its decisions that affect price stability and financial stability, and monetary and economic policy rely on evidence-based data.
„Statistikat kasutab Eesti Pank kõikides hinna- ja finantsstabiilsust puudutavates otsustes, samuti tugineb raha- ja majanduspoliitika tõenduspõhistele andmetele.
Statistics are the base for many of the other core tasks of the central bank”.
Statistika on keskpanga paljude muude põhiülesannete alus,“ viitas keskpanga president.
Compiling statistics on the financial sector and the external sector is one of the main functions of Eesti Pank, and 28 people work directly at doing that.
Finants- ja välissektori statistika tegemine on üks Eesti Panga põhiülesannetest ja keskpangas tegeleb sellega otseselt 28 inimest.
Experts on statistics from Estonia and neighbouring countries will speak at the conference about the role of statistics in a modern information society, the expectations and needs of users of statistics today, potential development for statistics, and concerns about an ageing society.
Konverentsil räägivad Eesti ja meie lähiriikide statistikaeksperdid statistika rollist moodsas infoühiskonnas, tänapäeva kasutajate ootustest ja vajadustest, statistika arenguvõimalustest ja vananeva ühiskonna muredest.
The conference is being organised by Statistics Estonia, Eesti Pank and the National Institute for Health Development on the 95th anniversary of the Estonian statistical system.
Konverentsi korraldavad statistikaamet, Eesti Pank ja Tervise Arengu Instituut Eesti statistikasüsteemi 95. aastapäeva puhul.
The conference programme and information about the speakers
Konverentsi ajakava ja esinejate info
The conference is being broadcast live on the website of Statistics Estonia.
Konverentsi saab jälgida otseülekandena statistikaameti veebilehel.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Around one billion euros more was invested abroad in 2015 than was taken in from there
Välismaale paigutati 2015. aastal ligi üks miljard eurot rohkem finantsvarasid, kui sealt kaasati
Domestic borrowing by Estonian companies increased while their borrowing from abroad decreased
Eesti ettevõtete laenamine kodumaalt suurenes, välismaalt vähenes
The indebtedness of the Estonian private sector is around the international average level, while general government indebtedness is small
Eesti erasektori võlakoormus on rahvusvahelises võrdluses keskmine, valitsemissektori oma väike
The saving of Estonian households, companies and general government in the fourth quarter of last year and in the year as a whole were more than their investments, and so the Estonian economy as a whole was a net lender to the rest of the world.
Eesti majapidamised, ettevõtted ja valitsemissektor säästsid eelmise aasta neljandas kvartalis ja aasta kokkuvõttes rohkem, kui investeerisid, ning Eesti majandus oli seetõttu välismaa suhtes netolaenuandja.
This means that as in the past six years, more funds were invested abroad than were taken in from there.
See tähendab, et nii nagu viimasel kuuel aastalgi, paigutati välismaale rohkem finantsvarasid, kui sealt kaasati.
The net outflow of financial assets became faster in 2015 and reached around one billion euros, or 5% of GDP.
Sealjuures 2015. aastal finantsvarade netoväljavool kiirenes ja ulatus ligi ühe miljardi euroni ehk 5%ni SKPst.
Weak investment activity meant that corporate debt liabilities grew only a little.
Väikese investeerimisaktiivsuse tõttu oli ettevõtete võlakohustuste kasv tagasihoidlik.
Debt liabilities increased by less than 1% over the whole year.
Võlakohustused suurenesid möödunud aastal kokku alla 1%.
Liabilities from Estonia increased by around 3% and foreign liabilities decreased by 6%.
Eestist võetud kohustused kasvasid ligikaudu 3% ja välismaised kohustused vähenesid 6%.
The decrease was mainly because companies reduced their short-term intra-group loan liabilities.
Viimane tulenes peamiselt ettevõtete grupisiseste lühiajaliste laenukohustuste vähendamisest.
Despite lower sales revenues, reduced investment in fixed assets has increased the liquid assets of companies.
Müügitulu kahanemisele vaatamata on varasemast väiksemate põhivarainvesteeringute tõttu suurenenud ettevõtete likviidsed varad.
The deposits held both in banks operating in Estonia and abroad increased in 2015 by around 12%.
2015. aastal suurenesid nii Eestis tegutsevates pankades kui ka välismaal hoitavad hoiused ligikaudu 12%.
The income and savings of households are still increasing faster than their debt liabilities.
Majapidamiste sissetulekud ja säästud kasvavad endiselt kiiremini kui laenukohustused.
The rate of growth in debt liabilities increased on the back of loans for real estate investment and car leases to 5% by the end of last year, and loan liabilities stood at 8.2 billion euros.
Laenukohustuste kasv kiirenes kinnisvarainvesteeringuteks võetud laenude ja autoliisingu toel möödunud aasta lõpuks 5%ni ja laenukohustused ulatusid 8,2 miljardi euroni.
The relatively rapid growth in incomes and the high savings rate helped the cash and deposits of households to increase by around 9% over the year to 6.7 billion euros.
Tänu suhteliselt kiirele sissetulekute kasvule ja kõrgele säästumäärale suurenes majapidamiste omanduses oleva sularaha ja hoiuste maht aastaga 9% ehk 6,7 miljardi euroni.
Despite the rapid growth, the financial savings of Estonian households in relation to incomes are still below the European Union average.
Vaatamata kiirele kasvule on Eesti majapidamiste finantssäästud sissetulekute suhtes Euroopa Liidu keskmisest siiski veel väiksemad.
The European Commission treats the indebtedness of companies and households in the private sector and the general government, or the debt-to-GDP ratio, as an indicator that can reveal potential imbalances in an economy.
Euroopa Komisjon käsitab erasektori (ettevõtted ja majapidamised) ja valitsemissektori võlakoormust ehk võlakohustuste ja SKP suhet kui näitajat, mille abil tuvastada võimalikke tasakaalustamatusi majanduses.
The threshold where there is a risk of imbalance is set at 160% for the private sector1 and 60% for the general government.
Tasakaalu ohustavaks piiriks on erasektori puhul seatud 160%1 ja valitsemissektori puhul 60%.
The indebtedness of Estonian companies and households is relatively large compared to that in countries with a similar income level.
Meiega sama sissetulekutasemega riikidega võrreldes on Eesti ettevõtete ja majapidamiste võlakoormus aga suhteliselt suur.
The general government debt level also shrank slightly last year, and it stood at 9.7% of GDP at the end of the year, which is still the lowest figure in the European Union.
Valitsemissektori võlakoormus vähenes möödunud aastal samuti pisut ja oli aasta lõpus 9,7% SKPst, mis on endiselt Euroopa Liidu madalaim näitaja.
1 The threshold is 160% for unconsolidated data and 133% for consolidated data.
1 Konsolideerimata andmete puhul on piir 160% ja konsolideeritud andmete korral 133%.
The consolidated debt level of the Estonian private sector was put at 116% of GDP at the end of 2014 by Statistics Estonia.
Eesti erasektori võlakoormus konsolideeritud kujul oli statistikaameti andmetel 2014. aasta lõpus ligikaudu 116% SKPst.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
There will be presentations from the statistics offices of Estonia and Sweden and from the University of Tartu on the history of statistics in Europe and Estonia, the path from agricultural and population data to the first population census, and the development of statistics in Estonia from independence to the turn of the century.
Sellest, kuidas statistika Euroopas ja Eestis tekkis, kuidas see kujunes teel põllumajandus- ja rahvastikuandmete kogumisest kuni rahvaloenduseni, ning kuidas tehti Eestis statistikat alates vabariigi loomisest kuni sajandivahetuseni räägivad Rootsi ja Eesti statistikaameti ning Tartu ülikooli esindajad.
The session will be chaired by Professor Kalev Pärna of the Institute of Mathematics and Statistics of the University of Tartu.
Sessiooni juhib Tartu ülikooli matemaatika ja statistika instituudi professor Kalev Pärna.
Staff of Tallinn University, Nordregio and the OECD and a panel of Estonian experts will talk on international relations, the needs and expectations of users of statistics and the use of statistics in decision-making in a session chaired by Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank.
Statistika rollist infoühiskonnas ja riikidevahelises suhtluses, statistika kasutajate vajadustest ja ootustest ning statistika kasutamisest otsuste tegemisel räägivad Tallinna ülikooli, Nordregio ja OECD esindajad koos Eesti ekspertidega paneelis, mida juhib Eesti Panga president Ardo Hansson.
The conference will end by looking to the future as experts from the Dutch statistical office, SEB and Tallinn and Tartu universities speak on exciting possible developments in statistics, the problems of an ageing society, specific features of the countries round the Baltic Sea, and statistics as seen through the prism of politics.
Konverents lõpeb pilguga tulevikku: statistika põnevatest arenguvõimalustest, vananeva ühiskonnaga seotud probleemidest, Läänemere maade eripärast ja statistikast läbi poliitilise prisma räägivad Hollandi statistikaameti, SEB, Tallinna ja Tartu ülikooli ning tehnikaülikooli eksperdid.
The session will be chaired by Andres Oopkaup, Director General of Statistics Estonia.
Sessiooni juhib statistikaameti peadirektor Andres Oopkaup.
The conference programme and information about the speakers can be found on the website of Statistics Estonia.
Konverentsi ajakava ja esinejate info on avaldatud statistikaameti veebilehel.
The conference will also be broadcast live from 10.00 on Monday on the website of Statistics Estonia.
Konverentsi saab jälgida otseülekandena, mis algab esmaspäeval kell 10 statistikaameti veebilehel.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Unemployment was low in 2015 at 6.2%, but the number of registered unemployed rose in the second half of the year
Tööpuudus oli 2015. aastal väike, 6,2%, aga aasta teisel poolel suurenes registreeritud töötute arv
Productivity fell in the second half of 2015 while yearly growth in unit labour costs remained fast.
Tootlikkus 2015. aasta teisel poolel kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv püsis kiire.
Labour costs increased at the expense of corporate profits, making employers more vulnerable to negative shocks in the future
Tööjõukulu sai kasvada ettevõtete kasumite arvelt, mis teeb tööandjad edaspidiste negatiivsete šokkide korral haavatavamaks
Despite slower GDP growth, the demand for labour remained strong in the second half of 2015 as employment grew and growth accelerated in the labour share of GDP.
Majanduskasvu aeglustumisest hoolimata püsis tööjõu nõudlus 2015. aasta teisel poolel tugev – hõive suurenes ning kogu majanduse palgafondi kasv SKP arvestuses kiirenes.
Part of the reason for this contradiction may be that the slowdown in GDP growth was not broadly based, as certain sectors made a significant contribution to the slowdown, but do not account for a large share of employment.
Osalt võib vastuolu seletada sellega, et majanduskasvu aeglustumine polnud laiapõhjaline, vaid sellesse andsid märkimisväärse panuse teatud tegevusalad, mille osakaal hõives pole kuigi suur.
The labour force survey shows employment grew in the second half of 2015 at the same rate as at the start of the year at 2.8%, but this was because of extraordinarily high employment in the third quarter.
Tööjõu-uuringu järgi kasvas hõive 2015. aasta teisel poolel samas tempos kui aasta alguses ehk 2,8%, kuid selle taga oli erakordselt suur hõive kolmandas kvartalis.
The estimate of employment may to some extent have been boosted by the delayed effect of the registration of employees.
Hõivehinnangut võis mõningal määral suurendada töötajate registri hilinenud mõju.
Estimates based on data from companies put employment growth slower than in 2014, but only one survey showed employment decreasing.
Ettevõtete andmetel põhinevad hinnangud näitasid, et 2014. aastaga võrreldes hõive kasv aeglustus, kuid hõive kahanemist näitas vaid üks uuring.
Increased employment led to a fall in unemployment for 2015 as a whole to 6.2%.
Tänu hõive suurenemisele kahanes 2015. aasta kokkuvõttes tööpuudus 6,2%ni.
Data on registered unemployment from Töötukassa, the unemployment insurance fund, gave a slightly less optimistic picture than the labour force survey.
Töötukassa andmed registreeritud töötuse kohta näitasidki töötuse puhul mõnevõrra pessimistlikumat pilti kui tööjõu-uuringu hinnang.