natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment growth has been rising since 2005 - the demand for labour as a production input has grown considerably against the background of increased economic activity.
2005. aasta algusest on tööhõive kasv kiirenenud - suurema majandusaktiivsuse taustal on oluliselt kasvanud nõudlus tööjõu kui tootmisteguri järele.
As a result, wage growth has been picking up since the beginning of 2005 and employment growth will presumably reach 1.4% by the end of the year.
Selle tulemusena on palgakasv 2005. aasta algusest saadik kiirenenud ning tööhõive kasv on aasta kokkuvõttes eeldatavasti 1,4%.
However, employment growth is expected to gradually slow, falling to 1.1% and 0.4% in 2006 and 2007, respectively.
Järk-järgult peaks hõive kasv siiski pidurduma, ulatudes 1,1% ja 0,4%ni aastatel 2006-2007.
The labour market is showing more and more signs of turning into an "employee's market", as the demand for labour is outpacing the supply and the pressures on wage growth surpassing labour productivity are increasing.
Tööjõuturg liigub järjest enam n-ö töövõtjaturu suunas, kuna tööjõunõudlus ületab pakkumist ning surve tootlikkuse kasvu ületavaks palgakasvuks suureneb.
It is also important to relate productivity and wage growth in future wage negotiations in order to ensure a more efficient allocation of production resources.
Oluline on, et ka edaspidi seostataks palgaläbirääkimistel omavahel tootlikkus ja palgakasv, et tagada tootmisressursside efektiivsem jaotus.
According to the forecast, nominal wage growth will rise to 11.7% this year and is expected to fall to the nominal GDP growth in the years ahead.
Prognoosi kohaselt kiireneb nominaalpalga kasv üksnes käesoleval aastal 11,7%ni ning aeglustub järgnevatel aastatel SKP nominaalkasvuni.
The increases in real wages and productivity are in accordance with one another, and real wages will grow by 7.3%, 6.8%, and 6.9% respectively in 2005-2007 (see Figure 5.4).
Reaalpalga ja tootluse kasv on kooskõlalised ja reaalpalk tõuseb sealjuures aastatel 2005-2007 vastavalt 7,3%, 6,8% ja 6,9% (vt joonis 5.4).
Figure 5.4. Productivity, real wages and real unit labour cost
Joonis 5.4. Tootlus, reaalpalk ja reaalne tööjõu erikulu
The labour market related risk, which jeopardises the economy as a whole in both the short and medium term, lies in the acceleration of wage growth arising from discrepancies between the demand for and supply of the labour force.
Tööturult lähtuv risk, mis ohustab majandust tervikuna nii lühemas kui ka keskmises pers pektiivis, on tööjõu pakkumise ja nõudluse omavahelisest mittevastavusest tulenev palga kasvu kiirenemine.
Taking into account the long-term population forecast, there is every reason to fear that the labour force supply is going to inhibit economic growth in the long run.
Arvestades pikaajalist rahvastikuprognoosi, on alust karta, et tööjõu pakkumine kujuneb majanduskasvu pidurdavaks teguriks pikema aja jooksul.
The problem could be alleviated by a rise in the participation rate, as this is relatively low in Estonia compared with other European countries.
Seda leevendaks tööjõus osalemise määra tõus, kuna seni on see Eestis võrreldes Euroopa riikidega madal.
External Balance
Välistasakaal
As the developments of the first half of 2005 turned out to be more favourable than expected, they allow more optimistic outlook concerning the further improvement of the external balance.
Arvestades oodatust pisut soodsamaid arengusuundumusi 2005. aasta esimesel poolel, võib välistasakaalu edasise paranemise osas olla mõnevõrra optimistlikum kui kevadel.
Estonia's exports have been able to maintain a solid growth rate, which allows for the forecasting of a somewhat faster convergence of the current account deficit.
Käesoleval aastal on Eesti eksport suutnud säilitada hea kasvutempo ja see lubab prognoosida jooksev konto defitsiidi mõnevõrra kiiremat koondumist.
The current account deficit is expected to be 9.4% of GDP in 2005, and it should fall to 8.5% and 7.8%, respectively, in the next two years.
2005. aasta jooksevkonto puudujääk on eeldatavasti 9,4% SKPst, järgmistel aastatel alaneb see vastavalt 8,5% ja 7,8%ni.
Such a development presumes a continuously high external demand on the one hand and a slowdown in domestic demand on the other.
Selline areng eeldab aga ühelt poolt jätkuvalt kõrget välisnõudlust ja teisalt sisenõudluse kasvu aeglustumist.
The external balance will improve mainly with the support of the goods and services balance (see Figure 5.5).
Välistasakaal paraneb peamiselt kaupade ja teenuste konto toel (vt joonis 5.5).
The strong export growth of the past two years will fall slightly in 2006-2007, primarily due to the erosion of the short-term effects caused by the accession to the EU.
Viimase kahe aasta hoogne ekspordikasv alaneb veidi aastatel 2006-2007, eeskätt mitmete Euroopa Liiduga ühinemist tingitud lühemaajaliste mõjude kadumise tõttu.
Import growth will slow mainly due to a slowdown in export growth.
Impordikasv aeglustub eel kõige ekspordikasvu pidurdumise tõttu.
The negative balance of the income account will continue to increase (i.e. it will constitute an incremental share of the current account deficit) - reaching 7.1% of GDP by 2007.
Maksebilansi tulukonto negatiivse saldo osakaal jooksev konto struktuuris muutub järjest suuremaks (st tulukonto negatiivne saldo moodustab järjest suurema osa jooksevkonto puudujäägist) - 2007. aastaks ulatub see 7,1%ni SKPst.
The growth of the income account deficit is supported by corporate revenues.
Tulu konto puudujäägi kasvu toetavad ettevõtete head majandustulemused.
The transfers account forecast has remained unchanged compared with the previous forecast: its balance will remain below 2% of GDP during the entire forecast period.
Ülekannete konto prognoos pole eelmise prognoosiga võrreldes muutunud: saldo jääb kogu prognoosiperioodi jooksul alla 2% SKPst.
The transfers account surplus is ensured by capital flows from EU structural funds.
Ülekannete konto ülejäägi tagavad jätkuvalt Euroopa Liidu struktuurifondidest laekuvad rahavood.
Figure 5.5. Current account structure (% of GDP)
Joonis 5.5. Jooksevkonto struktuur (% SKPst)
Looking at the current account from the point of view of macro aggregates, it can be seen that the deficit has been decreasing since the beginning of 2005 due to both an increase in the share of private saving and a fall in the share of investment in GDP.
Kui vaadata jooksevkontot makroagregaatide lõikes, on näha, et alates 2005. aastast väheneb puudujääk nii erasäästu osakaalu kasvu kui ka investeeringute osakaalu languse tõttu SKPs.
Corporate profits, the relatively rapid real wage growth, investment in pension funds, and the new savings programs of commercial banks are fostering the rise in private saving.
Erasäästmise suurenemist toetavad ettevõtete head majandustulemused, reaalpalga suhteliselt kiire kasv, investeeringud pensionifondidesse ja kommertspankade uued säästutooted.
The contribution of the general government in gross saving remains marginal, dropping slightly due to a decrease in the budget surplus.
Valitsussektori panus kogusäästu jääb vähetähtsaks, alanedes veidi eelarve ülejäägi kahanemise tõttu.
In previous years, the financing need of the private sector remained at a high level and grew year by year.
Eelnevatel aastatel on erasektori finantseerimisvajak püsinud kõrgel ja aasta aastalt kasvanud.
In order to cover the need, credit institutions attracted plenty of external resources.
Vajaku katmiseks on krediidiasutused kaasanud jõudsalt välisvahendeid.
According to the forecast, the share of bank loans of the non-financial sector is going to reach 75% of GDP this year, which is approximately 15% higher, year-on-year.
Prognoosi kohaselt jõuab käesoleval aastal reaalsektori pangalaenude osakaal 75%ni SKPst, mis on ligi 15% kõrgem kui eelneval aastal.
Despite a slight rise, the growth in deposits is clearly unable to meet the need for credit.
Paraku jääb hoiuste kasv vaatamata mõningasele kiirenemisele laenuvajadusele selgelt alla.
Taking into account additional financing through other channels and the share of foreign direct investment, the gross external debt of 2005 will be approximately 90% of GDP and will increase to around 100% by 2007.
Võttes arvesse ka finantseerimist muude kanalite kaudu ning välismaiste otseinvesteeringute osatähtsust, moodustab koguvälisvõlg 2005. aastal ligikaudu 90% SKPst ning suureneb aastaks 2007 ligi 100%ni.
Inflation has been higher than expected during the past months.
Inflatsioon on viimastel kuudel osutunud oodatust oluliselt kiiremaks.
The main reason has been the rise in oil prices, which has caused upward adjustments of the inflation indicators in the autumn forecast.
Peamine põhjus on kallinenud nafta, mis on sundinud sügisprognoosis inflatsiooninumbreid kõrgemaks korrigeerima.
This year we can expect the harmonised consumer price index to rise 4.2%, but it will fall to 3.4% in the next year and to 2.9% in 2007, when the base effect of oil prices will be cancelled out.
Kui käesolevaks aastaks võib oodata 4,2%st ühtlustatud tarbijahinnaindeksi kasvu, siis järgmisel aastal aeglustub see 3,4%ni ning kütusehindade baasefekti väljataandumisega 2,9%ni 2007. aastal.
Whereas in spring when the price of a barrel of oil was expected to stabilise at USD 45 by the end of the forecast period, now stabilisation at USD 60 per barrel can be expected.
Kui kevadel oodati, et naftabarreli hind stabiliseerub prognoosiperioodi lõpus 45 USD tasemel, siis nüüd oodatakse stabiliseerumist 60 USD tasemel.
The share of motor fuel in the consumer basket is twice bigger in Estonia than elsewhere in Europe, thus its impact in Estonia is also much stronger.
Eesti tarbijakorvis on mootori kütuste osakaal ligi kaks korda suurem kui mujal Euroopas, mistõttu selle mõjuulatus on Eesti jaoks oluliselt suurem.
In Estonia, the prices of transport services have risen rather swiftly after the increase in oil prices, and other types of energy (e.g. firewood, shale oil) have witnessed a price increase as well.
Eestis on pärast naftahinna tõusu suhteliselt kiiresti kasvanud transporditeenuste hinnad ning kallinenud on ka muud liiki energia (nt küttepuit, põlevkiviõli).
Food price rises have diverged by category of goods.
Toidukaupade hinnakasv on kaubagrupiti olnud väga erinev.
Thus, it is not clear at the moment what the general price trend will be.
Seetõttu pole hetkel selge, missuguseks kujuneb üldisem hinnatrend.
The upward trend of dairy product prices is slowing, whereas the fall in meat product prices is coming to an end.
Kui piimatoodete hinnatõusutrend on pidurdumas, siis lihatoodete hinnad on langustsüklist väljumas.
In addition, we should consider the adjustment of the tobacco and alcohol excise, which should take place in mid-2006.
Lisaks tuleks arvestada veel tubaka- ja alkoholiaktsiisi korrigeerimist, mis peaks toimuma järgmise aasta keskel.
All the same, it can be said that the price growth of food is slowing slightly.
Sellegipoolest võib öelda, et toidukaupade hinnakasv aeglustub mõnevõrra.
Regarding the risks associated with food prices, the pressures primarily accompanying the growth in export demand should be taken into account.
Toidukaupade hindadega seotud riskidest tuleb arvestada eelkõige surveid, mis võivad kaasneda ekspordinõudluse kasvuga.
Restrictions on external trade may cause an additional price shock, should the bird flu spread further.
Täiendava hinnašoki võivad põhjustada väliskaubanduspiirangud, kui linnugripi levik peaks veelgi laienema.
Several adjustments in regulated prices will be made during the forecast period, which allows for the expectation of a rise in regulated prices that will inflation to grow by approximately 1.3 percentage points.
Prognoosiperioodil tehakse jätkuvalt mitmeid reguleeritud hindade muudatusi ning 2005. aasta kokkuvõttes võib oodata, et reguleeritud hindade tõusud põhjustavad inflatsioonitempo kiirenemise ligi 1,3 protsendipunkti võrra.
According to estimates, this influence may extend upwards to 1 percentage point in 2006, as some plans concerning price regulation may still be unknown.
2006. aastal võib see mõju ulatuda hinnanguliselt 1 protsendipunktini, kusjuures risk on pigem hinnakasvusurve suurenemise suunas, arvestades et osa hinnareguleerimisplaane võib olla veel teadmata.
In 2006, the main administrative action will be a rise in thermal energy prices, an action influenced by the price growth of major production inputs, primarily shale oil.
2006. aasta peamine administratiivne aktsioon on soojusenergia hinnatõus, mida mõjutab suuremate tootmissisendite, eelkõige põlevkiviõli, kallinemine.
The growth of domestic production costs should move hand in hand with changes in core inflation.
Alusinflatsiooni muutused peaksid kõige täpsemalt järgima kodumaiste tootmiskulude kasvu.
However, the relationship between domestic production costs and core inflation should be smaller in a small open economy.
Samas peaks väikeses avatud majanduses seos kodumaiste tootmiskulude ja alusinflatsiooni vahel olema siiski nõrgem kui suures majanduses.
According to the forecast, core inflation should rise slightly.
Prognoosi kohaselt kiireneb alusinflatsioon mõnevõrra.
The main reason here is the rapid convergence of income levels and the accompanying price increase of production inputs.
Selle peapõhjus on tulutasemete hoogne ühildumine ning sellega kaasnev tootmissisendite kallinemine.
The cyclical position has become less favourable to core inflation and this may soon increase pressures related to cost-push and demand inflation.
Majanduse tsükliline positsioon on muutunud madalat alusinfl atsiooni vähem soosivaks ning see võib peagi suurendada kulu- ja nõudlusinflatsiooni surveid.
Cost-push inflationary pressures have remained relatively subdued so far, as the growth in income has helped compensate for the increase in production costs.
Kuluinflatsiooni surved on jäänud seni võrdlemisi vaoshoituks, sest kasumite kasv on aidanud kompenseerida tootmiskulude kasvu kiirenemist.
It is possible that such factors might compensate for the upward price pressures accompanying the rapid growth in wages.
Võimalik, et need tegurid suudavad kompenseerida kiire palgakasvuga kaasnevaid hinnakasvu kiirendavaid surveid.
[1]  World Economic Outlook, September 2005. http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2005/02/index.htm
[1] World Economic Outlook, september 2005. http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2005/02/index.htm
The policy hastried to achieve these targets with the assistance ofinternationally accepted supervisory standards in a rule-basedmacroeconomic policy setting.
See poliitika on püüdnud saavutada seatudeesmärke, toetudes rahvusvaheliselt tunnustatudjärelevalvestandarditele ja reeglitel põhinevalemakromajanduspoliitikale.
Below, I will try to specify our thoughts and experiences inthis light in three subsections: the banking sector, other financialintermediaries and financial infrastructure.
Allpool püüan täpsemalt määratleda meie mõtteid jakogemusi antud teemal kolmes alajaotuses, milleks onpangandussektor, muud finantsvahendajad ja rahanduseinfrastruktuur.
BANKING SECTOR
PANGANDUSSEKTOR
Financial markets, and especially the Estonian banking sector,    have undergone substantial development throughout the last    decade.
Finantsturud ja eriti Eesti pangandussektor on viimasel    kümnendil läbinud märkimisväärse arengu.
Changes, both in the quality of services as well as    in business volume, have indeed been remarkable.
Muutused, seda    nii teenuste kvaliteedi kui ka äritegevuse mahu osas, on    olnud vägagi tähelepanuväärsed.
For example,    financial deepening in terms of banking sector assets to GDP    has grown from 35% in 1994 to over 60% by the end of this    year.
Näiteks on    pangandussektori varade kasv SKP suhtes suurenenud 1994. a    35%lt käesoleva aasta lõpuks rohkem kui 60%ni.
Although the process of restructuring has been from    time to time a difficult one both for market participants and    for policy-makers, it has certainly been positive for the    country as a whole.
Kuigi    restruktureerimisprotsess on aeg-ajalt olnud raske nii turul    osalejatele kui ka poliitika kujundajatele, on see riigi    majandusele tervikuna mõjunud üsnagi positiivselt.
Our most important experiences in    restructuring are the following:
Meie    kõige tähtsamad kogemused restruktureerimise vallas on    alljärgnevad.
The creation of a truly privately managed banking    sector was the first key to a successful reorganisation.
Eduka reorganiseerimise esimeseks tähtsaks sammuks oli tõeliste    eraomanike poolt juhitava pangandussektori kujundamine.
This not only provided external    competition, but also speed up banking sector    integration with international financial system.
See ei toonud mitte ainult kaasa    välismaist konkurentsi, vaid kiirendas ka    pangandussektori integratsiooni rahvusvaheliste    finantssüsteemidega.
Firstly, our experience clearly shows that to ensure    the stability of the financial system in a small open economy    one needs to consider the developments on the international    financial landscape that have already taken place before the formal integration of the markets.
Esiteks, meie kogemus näitab selgelt, et kindlustamaks    finantssüsteemi stabiilsust väikeses avatud majanduses, on    vaja arvesse võtta muutusi rahvusvahelisel finantsmaastikul    enne turgude formaalset liitumist.
Therefore, it is clear that developments in the     regulatory environment in Europe are of particular importance to     our open economy.
Seetõttu on selge, et    Euroopa regulatiivse keskkonna areng omab erilist tähtsust    meie avatud majanduse seisukohalt.
Such policies have made it clear    both to the public as well as to the banking sector that the    success of their businesses lies first and foremost in their    own hands and that risky capitalisation strategies or poor    liquidity management are not sustainable in the long run.
Selline poliitika on nii    avalikkusele kui ka pangandussektorile selgeks teinud, et    nende äri edukus on ennekõike nende endi kätes ning    riskantsed kapitaliseerimisstrateegiad või halb likviidsuse    organiseerimine ei ole pikaajalises perspektiivis    jätkusuutlikud.
This clarity, in turn, has certainly been a cornerstone    of the success of the chosen monetary arrangement.
See selgus on omakorda meie valitud    poliitika edu nurgakiviks.
Otherwise,    the flexibility of interest rate movements and the efficiency    of other market-based automatic stabilisers would have most    probably been heavily restrained, for instance, during last year's Russian crisis.
Vastasel korral oleks    intressimäärade muutumise paindlikkus ja teiste    turupõhiste automaatsete stabilisaatorite tõhusus olnud    olulisel määral piiratud näiteks läinudaastase Venemaa    kriisi ajal.
OTHER FINANCIAL INTERMEDIATION
MUUD FINANTSVAHENDAJAD
During the last three years the other parts of the Estonian financial markets have made considerable progress and their    role in financing patterns has been gradually growing.
Viimase kolme aasta jooksul on Eesti finantsturgude    ülejäänud osad teinud märkimisväärseid edusamme ja    nende roll finantsstruktuurides on järk-järgult kasvanud.
The current interbank payment system was established in    1992, and the main objective of the system was to provide a    reliable infrastructure for payments made in Estonian kroons.
Praegune pankadevaheline maksesüsteem loodi 1992. aastal    ning antud süsteemi põhieesmärk oli luua usaldusväärne    infrastruktuuri Eesti kroonides tehtavatele maksetele.
In addition to retail payments, the payment system is also    used for the settlement of securities and interbank money    market transactions.
Lisaks    väikemaksetele kasutatakse maksesüsteemi ka    väärtpaberitehinguteks ja pankadevahelise rahaturu    operatsioonideks.
The fully qualified participants in the system are the    central bank, credit institutions and the central depository    of securities.
Täieõiguslike kvalifitseeritud kasutajate    hulka kuuluvad keskpank, krediidiasutused ning    väärtpaberite keskdepositoorium.
Two years ago, the Bank of Estonia started to design a new interbank payment and settlement system.
Kaks aastat tagasi alustas Eesti Pank uue pankadevahelise    makse- ja arveldussüsteemi loomist.
The objective of the    new system is to improve the efficiency of money circulation    and to reduce settlement risk through a shorter settlement    cycle, as well as to provide a modern and reliable infrastructure    that supports the development of financial intermedation.
Uue süsteemi eesmärk    on parandada raharingluse efektiivsust, vähendada lühema    arveldustsükli abil tehinguriski ning tagada kaasaegne ja    usaldusväärne infrastruktuur, mis toetaks finantsvahenduse    arengut.
The new    system, which will be operational by the end of 2000, will    be compliant with EU requirements.
Uued süsteemid, mis hakkavad täies mahus tööle    2000. aasta lõpuks, on vastavuses Euroopa Liidu nõuetega.
Furthermore, it is also not surprising, that we face    similar conclusions as mentioned above.
Ja nagu eelpool, ei ole ka siin üllatav seista silmitsi    analoogiliste järeldustega.
In order to maximise the    effects of these reforms both in terms of quality and    cost-efficiency, a small country like ours has to look    outside of its borders in order to find sustainable    solutions both in the areas of money clearing as well as in    securities settlements.
Selleks, et suurendada nende    reformide tõhusust nii kvaliteedi kui tasuvuse seisukohalt,    peaks selline väike riik nagu meie oma vaatama väljapoole,    et leida säästlikke lahendusi nii sularahata arveldamise    kui ka väärtpaberitehingute osas.
This is becoming increasingly acute    as the underlying businesses continue to consolidate across    European borders.
See teema muutub järjest    aktuaalsemaks, kuna põhilised majandustegevuse valdkonnad    jätkavad ühinemist üle Euroopa riigipiiride.
Special attention has to be given to this    issue during the remaining time in the preparatory period of monetary    unification.
Antud    küsimusele tuleb rahalist ühinemist ettevalmistava perioodi    jooksul pöörata erilist tähelepanu.
CONCLUSIONS
KOKKUVÕTE
According to Mihkel Nõmmela, Head of the Clearing and Settlement Department of Eesti Pank, the operating time of the settlement system has been extended by 3 hours.
Eesti Panga arvelduste osakonna juhataja Mihkel Nõmmela sõnul on arveldussüsteemi tööaeg nüüdsest 3 tunni võrra pikem.
This in turn accelerates the movement of money transfer from one bank to another.
See omakorda kiirendab raha laekumist ühest pangast teise.
This means payment originators no longer have to consider whether they are making a domestic or an international payment when entering the account number.
See tähendab, et makse tegijal pole kontonumbri sisestamisel vaja enam mõelda, kas tegu on välis- või kodumaise maksega.
This is an innovation aimed at transition to the usage of international bank account numbers, as Estonian banks have decided to stop using the local account numbers by 2010 at the latest.
Tegemist on uuendusega, mille eesmärgiks on rahvusvaheliste kontonumbrite kasutamisele üleminek, kuna Eesti pangad on otsustanud lõpetada kodumaiste kontonumbrite kasutamise hiljemalt aastaks 2010.
The next step towards improving the quality of settlement services will take place in mid-2006, when Eesti Pank in cooperation with commercial banks is going to enhance the settlement of direct debit.
Järgmise sammuna arveldusteenuse parendamise teel kavatseb Eesti Pank koos pankadega parandada 2006. aasta keskpaigaks otsekorralduste arveldamise võimalusi.
The convenience of using direct debit, which has so far been mainly used as an intrabank payment instrument, is going to increase, as the possibility to use interbank direct debit will become available.
Seni peamiselt pankade sisesena toimiva makseinstrumendi kasutusmugavus suureneb oluliselt , sest lisandub ka pankadevahelise otsekorralduse arveldamise võimalus.