natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When the note is tilted, the emerald-green number 5 in the bottom left corner turns deep blue.
Lisaks muutub kallutades rahatähel erkroheline number „5“ pangatähe vasakul alumisel serval tumesiniseks.
The new five-euro note has raised lines along the edges that can be felt with a finger.
Sõrmedega katsudes on uuel 5-eurose rahatähel servadel selgelt tunda reljeefsed jooned.
A clear and simple illustration of how to check the authenticity of the banknotes can be found in the humorous videos on the Eesti Pank website.
Selleks, et rahatähtede tuvastamist endale lihtsamini ja piltlikult paremini selgeks teha ehk kuidas kontrollida pitsa, teleri või katusekivi ehtsust, soovitame tutvuda humoorikate klippidega Eesti Panga kodulehel.
Although the overall design of the new five-euro banknote is the same as in the first series, it has new and improved security features.
Kuigi uute 5-euroste pangatähtede üldine kujundus on sama nagu esimese seeria pangatähtedel, on nendel uued ja tõhustatud turvaelemendid.
The watermark and hologram strip featuring the mythological princess Europa are a unifying motif for the second series that will appear in all the new banknotes.
Vesimärgil ja hologrammribal kujutatud mütoloogiline printsess Europe on ühtlasi kogu teise seeria tunnusjooneks, mis tuleb läbivalt kõigi uute pangatähtede peale.
The security features  For the watermark to be seen, the banknote should be viewed against the light so that the mark appears on the upper left hand side below the signature of Mario Draghi.
Täpsemalt turvaelementidest   Vesimärgi nägemiseks on vaja rahatähte vaadata vastu valgust ja see asub vasakul ülemises servas Mario Draghi allkirja all.
When the banknote is tilted, the hologram strip will reveal the portrait of Europa, the number 5, the euro symbol and a design of a doorway or a window.
Hologrammribal tulevad kujutised nähtavale kallutades, lisaks Europe portreele on seal näha veel number „5“, euro sümbol ja värava või akna kujutis.
A new security feature is the emerald-green number printed on the lower left side of the note, which changes colour from green to deep blue when the note is tilted.
Uue turvaelemendina on 5-eurosel rahatähel erkroheline number pangatähe vasakul alumisel serval ja selle trükivärv muutub pangatähte kallutades rohelisest tumesiniseks.
The new five-euro note has raised lines along the edges that stand proud of the paper and can be felt with a finger.
Sõrmedega katsudes on uuel 5-eurose rahatähe servadel selgelt tunda reljeefsed jooned, mis on paberipinnast kõrgemal.
If companies have problems with their cash authentication devices, then cashiers and client service staff are recommended to check first using the feel-look-tilt method, which ensures that customers can complete their purchases in the shop.
Kui ettevõtetel tekib probleeme raha tuvastamise aparaatidega, siis soovitame kassapidajal või klienditeenindajal esmalt rahatähte kontrollida katsu-vaata-kalluta-meetodi abil, mis tagab selle, et inimene saab oma soovitud tehingu kaupluses sooritada.
To test the operability of the cash authentication devices for the second series banknotes and to fix any possible technical problems, companies should contact the suppliers of their devices, who are responsible for their operability.
Rahatuvastusseadmete töökindluse kontrollimiseks teise seeria pangatähtede puhul ja võimalike tehniliste rikete kõrvaldamiseks tuleb ettevõttel pöörduda selle firma poole, kes on neile vastavad seadmed tarninud ja vastutavad tehnika töökindluse eest.
The first series banknotes continue to be valid for purchases, but they will gradually be withdrawn from circulation and at some point they will cease to be legal tender.
Samaaegselt kehtivad maksevahendina edasi esimese seeria pangatähed, kuid need eemaldatakse järk-järgult ringlusest ja ühel hetkel kaotavad nad kehtivuse maksevahendina.
An announcement will be made well in advance.
Sellest teavitatakse inimesi aegsasti ette.
After this the central bank will continue to exchange them indefinitely.
Keskpangas saab neid seejärel vahetada tähtajatult.
Presentation of the new five-euro note  For more detailed information on the second series of banknotes, see www.new-euro-banknotes.eu
Uue 5-eurose teavitusest  Põhjalikke materjale teise seeria pangatähtede kohta leiab veebilehel www.uuseuro.ee.
In addition, Eesti Pank is offering 12 cash handler training courses across Estonia during April and May.
Eesti Pank viib aprillis ja mais läbi 12 sularahakäitlejate koolitust üle Eesti.
The Tallinn training sessions were attended by 150 cash handlers, and the sessions around the country have so far been attended by 130.
Tallinna koolitustel osales 150 ja maakondlikel koolitustel on seni osalenud 130 sularahakäitlejat.
More information about the training sessions and related publications can be found on the Eesti Pank website.
Täpsem info koolituste kohta ja infotrükised on leitavad Eesti Panga veebilehelt.
In April the European Central Bank sent out a brochure on the security features of the new five-euro banknote by direct mail to companies across Estonia.
Aprillis saatis Euroopa Keskpank infotrükise 5-eurose turvaelementide tutvustamiseks otsepostina Eesti ettevõtetele üle Eesti.
The brochure was sent to 8735 companies.
Infotrükis jõudis 8735 ettevõtteni.
The training and the publications are both free.
Nii koolitused kui ka trükised on soovijaile tasuta.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Elsewhere, the cheaper prices for energy slowed inflation in the euro area to 1.2%.
Energia odavnemise tõttu aeglustus euroala inflatsioon 1,2%ni.
Food price inflation in April was 5.2%, and the price rises for food, tobacco products and alcohol made up more than half of total inflation.
Toiduainete hinnatõus püsis aprillis 5,2% juures ja moodustas koos tubakatoodete ja alkoholiga üle poole inflatsioonist.
The reason for this was weak global demand and the strengthening of the euro against the currencies of Asian countries.
Selle põhjuseks oli nõrk üleilmne nõudlus, aga ka euro hiljutine tugevnemine Aasia riikide valuutade suhtes.
In the last year, Estonia has seen the fastest rise in the prices of clothing and footwear of any country in the European Union.
Viimase aasta jooksul on riiete ja jalatsite kallinemine olnud Eestis kiirem kui Euroopa Liidus.
The Eesti Pank forecast of December 2012 predicted an average rise in the harmonised consumer price index of 3.6%, but price increases in the first months of the year have been lower than expected.
Eesti Pank prognoosis eelmise aasta detsembris 2013. aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahindade kasvuks 3,6%, kuid aasta esimeste kuude hinnatõus on osutunud prognoositust väiksemaks.
Eesti Pank will publish its next economic forecast on 12 June 2013.
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi 12. juunil 2013.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“The Supervisory Board of Eesti Pank confirms the long-standing strategy for profit distribution that the central bank gives the state up to 25% of its profit.
“Eesti Panga nõukogu kinnitatud pikaajalise kasumijaotuse strateegia kohaselt annab keskpank riigile oma kasumist 0-25 protsenti.
The Supervisory Board decided today to give the maximum permitted under this strategy.
Nõukogu otsustas anda täna maksimumi, mida strateegia võimaldab.
The ratio of Eesti Pank's capital to the risk assets used for monetary policy is the lowest of any of the central banks of the euro area.
Eesti Panga kapitali suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on kõige madalam euroala keskpankade seas.
Last year the Supervisory Board set a long-term goal of increasing its capital to 3.5 times its then level, meaning an increase in capital of around one billion euros to 1.3 billion euros.
Eesti Panga nõukogu võttis mullu pikaajaliseks sihiks tõsta ligikaudu 3,5 korda kapitali taset, mis tähendab kapitali kasvatamist umbes miljardi euro võrra 1,3 miljardi euroni.
The Supervisory Board decided that the relative level of Eesti Pank’s capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made.
Nõukogu lähtus otsustamisel sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
Earnings from investment activities were 8.1 million euros last year, and 14.7 million in the previous year.
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 8,1 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 14,7 miljonit.
Eesti Pank's operating expenses fell last year to 16.2 million euros from the 19.4 million of 2011.
Eesti Panga põhitegevuskulud kahanesid mullu 16,2 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 19,4 miljoniga.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 123 million euros to the state budget.
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 123 miljonit eurot.
Background Risks to Eesti Pank in monetary policy  The risks to Eesti Pank under the currency board came from the investments of the central bank and from the banking system.
Taust Eesti Panga riskid rahapoliitika teostamisel  Eesti Panga riskid valuutakomitee ajal olid seotud keskpanga investeeringute ja pangandussüsteemiga.
The Eurosystem is made up of the central banks of the euro area countries and the European Central Bank.
Eurosüsteem moodustub euroala riikide keskpankadest ja Euroopa Keskpangast.
Eesti Pank's participation in the Eurosystem is 0.26 per cent.
Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 852 billion euros at the end of April, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 203 billion euros.
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli aprilli lõpu seisuga vastavalt 852 miljardit eurot ja 203 miljardit eurot.
Hedging of monetary policy risks To hedge against the risks of the monetary policy loans, the central banks of the Eurosystem have the right of claim against banks that have taken loans.
Rahapoliitiliste riskide maandamine Esiteks,  euroala keskpankadel on rahapoliitiliste laenude riskide maandamiseks nõudeõigus laenu võtnud pankade suhtes.
The content of the collateral is the equity of the bank that has taken the loan.
Sisuliselt on tagatiseks laenu võtnud panga omakapital.
The euro area central banks only give out loans if collateral is provided, meaning that if the bank cannot pay back its loan to the central banks, then the central banks can instead take the collateral.
Teiseks, euroala keskpangad annavad laenu üksnes tagatiste olemasolul ehk kui pank ei ole võimeline tasuma keskpankadest võetud laene, siis on euroala keskpankadel võimalus tagatis realiseerida.
If even this is not enough, the credit risk for the central banks is reduced by the national authorities and their desire to recapitalise their insolvent banks.
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
The capital of central banks and its importance In this case, the capital of Eesti Pank and the other central banks is taken in the wider sense to mean the part of the reserves and capital that the bank can use to cover losses.
Keskpanga kapital ja selle tähtsus Antud juhul on Eesti Panga ja teise keskpankade puhul peetud silmas kapitali selle laiemas tähenduses ehk seda osa reservidest ja kapitalist, mida pank saab kasutada tekkinud kahjumite katmisel.
The level of capital of the central bank is important because a central bank that has little or negative capital can cause two sorts of public concern.
Keskpanga kapitalitase on tähtis, sest vähese või negatiivse kapitaliga keskpanga puhul tekib avalikkusel peamiselt kahte sorti kahtlusi.
The first is the question of the central bank's independence if the bank needs to ask the government for additional capital.
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
The second is the question of how much the central bank really wants to meet its inflation targets, which will then cause increased public expectations of inflation.
Teiseks, kuivõrd kindel on keskpanga soov järgida inflatsioonieesmärki, mis omakorda suurendab avalikkuse inflatsiooniootusi.
The result of both these concerns is a loss of trust and of public faith that the central bank will be able to keep inflation under control successfully.
Mõlema kahtluse tulemusel mureneb keskpanga usaldusväärsus ja avalikkuse usk, et keskpank saab edukalt hakkama inflatsiooni kontrollimisega.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
"The central bank made a good offer to the banks that would have maintained the speed of payments in Estonia and made the price significantly cheaper for the banks.
"Keskpank tegi pankadele hea pakkumise: maksete kiirus Eestis oleks säilinud ja hind oleks pankadele märgatavalt odavnenud.
But the commercial banks are free to choose which system to use, and so many banks preferred the solutions that are chosen by their parent groups.
Kuna kommertspankadel on vaba voli otsustada, millist maksesüsteemi kasutada, siis soovisid mitmed pangad kasutada grupi tasandil eelistatud lahendusi.
The Single European Payment Area (SEPA) technical and business requirements will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused (SEPA), et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
Eesti Pank's domestic interbank payment system ESTA does not meet the SEPA requirements at the moment.
Sellega kaasnevate uute nõuetega polnud Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendav Eesti Panga maksesüsteem ESTA vastav.
Eesti Pank's aim in offering the banks its own retail payments system was to ensure that the speed and quality of payments for bank clients comply with the SEPA requirements and, if possible, to offer the commercial banks a cheaper price for payments than before.
Eesti Panga eesmärk pankadele omapoolse jaemaksetesüsteemi pakkumisel oli tagada pangaklientidele maksete liikumise kiirus ja kvaliteet, vastata SEPA nõuetele ja võimaluse korral pakkuda kommertspankade senisest odavamat maksete hinda.
Eesti Pank developed the retail payment system together with the French company STET and the price offered to the commercial banks for payments would have fallen to 2 euro cents per payment from the 3 euro cents per payment currently charged by the ESTA payment system.
Eesti Panga ja Prantsuse firma STETi koostöös pakutud jaemaksesüsteemis oleks maksete hind kommertspankadele alanenud 2 eurosendini makse kohta, samas kui praegu maksavad pangad Eesti Panga maksesüsteemis ESTA 3 eurosenti makse kohta.
This assumed that all the big banks would join up to the system, as the price for payments depends on the number of payments moving through the system.
Seda eeldusel, et kõik suuremad pangad oleksid liitunud, kuna maksete hind sõltub süsteemis liikuvast maksete hulgast.
As there were only a few banks that wanted to join, the price per payment would have been 6 euro cents in the new system.
Kuna vähesed pangad soovisid liituda, siis oleks makse hinnaks uues maksesüsteemis kujunenud 6 eurosenti.
Interbank payments in Estonia would have been made ten times a day in the system developed jointly with STET, as they are today.
Koostöös STET-ga pakutud süsteemis oleksid pankadevahelised maksed Eestis liikunud nagu praegugi 10 korda päevas.
The commercial banks could not come to a joint agreement on whether to choose the Eesti Pank system or to use some different system.
Kommertspankadel ei olnud ühist eelistust, kas valida Eesti Panga pakutud või mõni teine jaemaksesüsteem.
The commercial banks mainly preferred the retail payment system run by EBA Clearing, as it is already used by many of the banks at group level.
Valdavalt eelistasid kommertspangad EBA Clearingu jaemaksesüsteemi, kuna mitmel pangal on see juba kasutuses grupi tasemel.
Using the EBA Clearing system will make payments even cheaper for the banks than they would have been with the Eesti Pank system, but slower.
EBA Clearingu süsteemi kasutamine muudaks Eesti Panga pakutud maksesüsteemiga võrreldes maksed pankade jaoks veelgi odavamaks, aga aeglasemaks.
However, the commercial banks stated in a letter to the central bank sent from the Estonian Banking Association that they also prefer to maintain the speed of payments that they have had until now.
Kommertspangad on samas Eesti Pangaliidu kaudu keskpangale saadetud kirjas teatanud, et ka kommertspankade eelistus on säilitada senine pankadevaheliste maksete liikumise kiirus.
In order to maintain the speed of payments the commercial banks proposed that the central bank should continue to operate the existing ESTA system, making a few adjustments in it so that the commercial banks could continue to use it temporarily until they find a retail payments system they can all agree on.
Maksekiiruse hoidmiseks tegid kommertspangad ettepaneku, et keskpank arendaks olemasolevat maksesüsteemi ESTA sedavõrd, et kommertspangad saaksid seda ajutiselt edasi kasutada, kuni nad ühiselt leiavad endale sobivama jaemaksesüsteemi.
“We are analysing the proposal of the banks to adjust ESTA, as it is currently one of the few options for maintaining the speed of payments in the Estonian market.
“Me analüüsime pankade ettepanekut võtta ette ESTA arendus, kuna nüüd on see üks vähestest võimalustest pankadevaheliste jaemaksete kiiruse säilitamiseks Eesti turul.
If the commercial banks do not want to continue with the ESTA retail payment system, then interbank payments will continue to function, but probably more slowly.
Kui kommertspangad ei soovi uuendatud jaemaksesüsteemiga ESTA jätkata, siis liiguvad pankadevahelised maksed endiselt, kuid tõenäoliselt senisest aeglasemalt.
Eesti Pank's ESTA payment system sees individuals and companies in Estonia make an average of 100,000 payments per day at a total value of around 125 million euros.
Eesti Panga maksesüsteemi ESTA kaudu teevad Eestis tegutsevad ettevõtted ja inimesed päevas keskmiselt 100 000 makset kokku umbes 125 miljoni euro väärtuses.
Of the interbank payments made in Estonia in euros, 94% are domestic and only 6% are cross-border payments.
Eestis tehtavatest pankadevahelistest euromaksetest on 94 protsenti riigisisesed ning ainult kuus protsenti on piiriülesed.
Background
Taustainfo
A higher interbank settlement speed allows transactions by bank clients to be confirmed faster, which has a positive overall effect on the economy.
Suurem pankadevaheline arvelduskiirus võimaldab kliendil kiiremini tehinguid sooritada, millel on kokkuvõttes positiivne mõju majandusele.
Last September Eesti Pank announced an international procurement in negotiated form for upgrading the interbank retail payments system.
Eesti Pank algatas mullu septembris rahvusvahelise väljakuulutamisega läbirääkimiste vormis hanke pankadevahelise jaemaksesüsteemi uuendamiseks.
The tender by the French consortium STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) won the procurement.
Edukaks tunnistati Prantsuse konsortsiumi STETi (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) pakkumine.
The Single European Payment Area (SEPA) technical and business requirements  will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused (SEPA), et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
The system proposed jointly by Eesti Pank and STET would have been technically capable of connecting to EBA Clearing.
Eesti Panga ja STETi koostöös pakutud süsteem oleks võimaldanud tehnilist ühendust EBA Clearinguga.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
At the same time Eesti Pank will continue releasing new five-euro banknotes of the first series until stocks run out.
Samaaegselt väljastab Eesti Pank kuni varude lõppemiseni ka esimese seeria uusi 5-euroseid pangatähti.
This means that the new five-euro banknotes will enter circulation only gradually.
See tähendab, et uued 5-eurosed jõuavad ringlusesse järk-järgult.
All the central banks of the euro area are following the same procedure.
Samamoodi teevad euroala kõik keskpangad.
Banknotes of the first series will continue to be valid for payment, and there is no limit on when they can be exchanged at the central bank.
Esimese seeria pangatähed kehtivad maksevahendina edasi ja neid saab keskpangas vahetada tähtajatult.
They will gradually be withdrawn from circulation and at some point they will cease to be legal tender.
Küll eemaldatakse neid järk-järgult ringlusest ja ühel hetkel kaotavad nad kehtivuse maksevahendina.
The emerald number is printed on the lower left side of the note, and its colour changes from emerald to dark blue when the note is tilted.
Smaragdroheline number asub pangatähe vasakul alumisel serval ja selle trükivärv muutub pangatähte kallutades smaragdrohelisest tumesiniseks.
For more detailed information on the second series of banknotes, see www.new-euro-banknotes.eu.
Põhjalikke materjale teise seeria pangatähtede kohta leiab veebilehel http://www.uus-euro.eu/.
In April the European Central Bank sent out a brochure on the security features of the new five-euro banknote by direct mail to Estonian companies across Estonia.
Aprillis saatis Euroopa Keskpank infotrükise 5-eurose turvaelementide tutvustamiseks otsepostina Eesti ettevõtetele üle Eesti.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
The average size of these payments was 42 euros.
Ühe makse suurus oli keskmiselt 42 eurot.
Credit cards were used more over the internet for making payments for goods and services ordered from other countries.
Krediitkaardiga tasuti internetis pigem teistest riikidest tellitud kaupade ja teenuste eest.