natgillin/translations-raw huggingface dataset:
97.9
97,9
108.0
108,0
116.0
116,0
127.7
127,7
140.6
140,6
Real GDP growth (%)
SKP reaalkasv, %
6.5%
6,5%
6.0%
6,0%
5.2%
5,2%
0.0%
0,0%
-0.5%
-0,5%
3.6%
3,6%
1.5%
1,5%
3.4%
3,4%
-1.7%
-1,7%
-0.8%
-0,8%
Current account balance (% of GDP)
Jooksevkonto, % SKP-st
-12.3%
-12,3%
-14.4%
-14,4%
-9.2%
-9,2%
-3.5%
-3,5%
-1.5%
-1,5%
Primary current account (% of GDP)
Primaarne jooksevkonto, % SKP-st
-1.0%
-1,0%
-3.6%
-3,6%
-3.1%
-3,1%
Real private consumption growth (%)
Eratarbimise reaalkasv, %
9.4%
9,4%
5.5%
5,5%
0.4%
0,4%
-0.9%
-0,9%
Real government sector consumption growth (%)
Valitsussektori tarbimise reaalkasv, %
0.9%
0,9%
3.5%
3,5%
Real investment growth (%)
Investeeringute reaalkasv, %
12.2%
12,2%
16.1%
16,1%
11.1%
11,1%
6.6%
6,6%
5.6%
5,6%
8.5%
8,5%
0.7%
0,7%
Real export growth (%)
Ekspordi reaalkasv, %
0.2%
0,2%
4.2%
4,2%
8.7%
8,7%
9.2%
9,2%
-7.5%
-7,5%
Real import growth (%)
Impordi reaalkasv, %
10.2%
10,2%
7.9%
7,9%
6.9%
6,9%
7.2%
7,2%
-3.7%
-3,7%
-7.9%
-7,9%
Employment (thousands)
Hõivatud, tuh.
575.9
575,9
582.3
582,3
588.1
588,1
594.0
594,0
597.0
597,0
Growth of value added per worker (%)
Lisandväärtus töötaja kohta , kasv, %
4.7%
4,7%
-1.2%
-1,2%
Real money supply growth (%)
Rahapakkumise reaalkasv, %
16.9%
16,9%
1.0%
1,0%
1.8%
1,8%
Real growth of credit (%)
Krediidi reaalkasv, %
12.1%
12,1%
2.9%
2,9%
0.1%
0,1%
* forecast
* prognoos
Table 2.
Tabel 2.
External presumptions
Väliskeskkonna eeldused
Inflation
Inflatsioon
EU-15
EU-15
2.0
2
Finland
FIN
Sweden
SWE
GDP growth
GDP kasv
EURIBOR 3M
EURIBOR 3M intress
ESTONIAN ECONOMIC RISKS
Eesti majanduse riskid
Macroeconomic risks
Makromajanduslikud riskid
If external recovery is will be delayed, exports could grow less than predicted and cause increasing economic imbalances.
Kui väliskeskkonna taastumine viibib, siis võib väliskaubanduse kasv jääda prognoositust väiksemaks.
If the wage increase considerably exceeds productivity growth and competitiveness of the export sector falls.
Ohtlikuks võib kujuneda ka see, kui palgakasv ületab märkimisväärselt tootlikkuse kasvu ning langeb ekspordisektori konkurentsivõime.
Persistently high current account deficit and rapidly increasing debt burden could reduce the trust of foreign investors and entail reduced investment volumes.
Püsivalt kõrge jooksevkonto defitsiit ning riigi võlakoormuse kiire tõus võivad kaasa tuua välisinvestorite usalduse languse ja investeeringute vähenemise.
Among other things, this could result in the increase of social tensions.
Tulemuseks oleks muuhulgas sotsiaalsete pingete tõus.
Accelerating growth of domestic demand supported by the financial sector expansion is in longer-run not sustainable.
Finantssektori toel jätkuv sisenõudluse kasv ei ole jätkusuutlik majanduskasvu allikana, juhul kui seda ei toeta paranev väliskaubandus.
Risks of businesses, private individuals and the state
Ettevõtete, eraisikute ja riigi riskid
Ailing export and the resulting lower export revenues could restrain production, which will lead to slower increase of private incomes and induce problems in the labour market.
Ekspordi kiratsemine ja sellest tulenev ettevõtete kesisem eksporditulu võivad piirata tootmist, millega kaasneb eraisikute sissetulekute kasvu pidurdumine ja võimalikud probleemid tööturul.
Possible ineffective investments could put pressure on company balances, profit forecasts would fail and the burden of loan servicing would increase.
Võimalikud ebaefektiivsed investeeringud võivad pingestada ettevõtete bilansse, ei täitu kasumiprognoosid ning kasvavad laenuteeninduskulud.
Problems in the business sector could cause uncertainty in economic expectations of private individuals as well as decrease of consumption and investments.
Ettevõtlussektori probleemidega võib kaasneda ebakindlus eraisikute majandusootustes ning tarbimise ja investeeringute vähenemine.
Slow-down of the growth of disposable income of private individuals and growing loan servicing costs, including higher interest rates, would have a negative effect on consumption.
Eraisikute reaaltulude kasvu pidurdumine ning kasvavad laenuteeninduskulud, kaasa arvatud intressitõus, mõjutavad negatiivselt tarbimist.
Accumulation of domestic risks would put pressure on state revenue, since low profitability of companies and higher unemployment would lead to a budget deficit.
Sisemaiste riskide realiseerumisel satub surve alla riigieelarve tulude pool, kuna ettevõtete tulususe madal tase ning töötuse kasv tähendab eelarvepuudujäägi tekkimist.
In conclusion: Estonian economy faces serious problems unless export volumes increase and current account deficit decreases.
Riskide kokkuvõtteks: Eesti majandust ootavad tõsised probleemid, juhul kui ei suurene Eesti ekspordimahud ning ei kahane jooksevkonto defitsiit.
Realisation of these risks could reduce Estonian economic growth to just 2.5-3.5% in the next few years.
Riskide realiseerumise tulemusena võib Eesti majanduskasv ulatuda lähiaastatel vaid 2,5-3,5 protsendi tasemele.
Certainly, we have to recall the past also today, but compared to the years gone by in another context.
Möödunut on kindlasti vaja meenutada ka  täna, kuid eelmiste aastatega võrreldes teises kontekstis.
In comparison with the previous year, the environment we live in has dramatically changed.
Võrreldes kasvõi eelmise aastaga on meie tegutsemiskeskkond  praeguseks  järsult muutunud.
Unfortunately, we have no time for stretching our back or taking a breath.
Kahjuks ei ole meil seljasirutamiseks ja hingetõmbamiseks aega!
Rather, it would be more proper to speak today about the meaning of being a member of the European Union.
Pigem oleks siinkohal kõigiti kohane rääkida lühidalt Euroopa Liidu liikmestaatuse tähendusest Eesti jaoks.
[The most important in the case of the European Union is not the four-freedom principle or even the support to less well-off countries]
[Euroopa Liidu puhul ei ole kõige tähtsam nelja vabaduse põhimõte ega isegi mitte toetus vaesematele piirkondadele]
Why do we need the European Union?
Miks on meile Euroopa Liitu vaja?
We have started to take these values for granted and sometimes tend to forget them altogether.
Oleme neid väärtusi hakanud sedavõrd iseendastmõistetavaks pidama, et kipume neid vahel unustama.
I assert that when joining the European Union, very important if not the most important things for us are the cursed Brussels legislation and bureaucracy.
Ma väidan, et meie jaoks on väga oluline, et mitte öelda esmaoluline, kirutud Brüsseli seadusandlus ja bürokraatia.
Our biggest benefit is international cooperation and committees, which we curse each and every day and at what we look like "a nuisance" of the European Union.
Meie suurim kasu on riikidevaheline koostöö ja komiteed, mida me kõik igapäevaselt põhjame ning vaatame kui Euroopa Liidu "tüütut kaasannet".
No one has so far discovered a more productive system than  democracy and market economy.
Demokraatiast ja turumajandusest tulemuslikumat süsteemi pole senini avastatud.
Resourcefulness of ordinary people - the pillar of market economy - has always been stronger than the brain and measures of compulsion of social engineers.
Tavalise inimese leidlikkus - turumajanduse alustala - on alati osutunud tugevamaks kui sotsiaalsete inseneride mõistus ning nende sunniaparaat.
But at the same time, in this strength lies also the vulnerability of market economy.
Kuid selles turumajanduse tugevuses peitub samas ka tema haavatavus.
Profit as a target inevitably tempts to take the dominating position in the market.
Kasum kui eesmärk toob paratamatult kiusatuse saavutada turul teiste suhtes valitsev positsioon.
Market economy is strong only if the result is the growing well-being of the majority of its members.
Turumajandus on tugev ainult siis, kui selle tulemuseks on suure osa ühiskonna liikmete heaolu kasv.
The more rational and impartial is the legislation and the stronger the institutions applying these laws, the stronger is the state and its society.
Mida ratsionaalsem ja erapooletum on seadusandlus ning mida tugevamad on seda rakendavad asutused, seda tugevam on riik ja ühiskond.
For us here lies the biggest advantage of the European Union.
Selles peitubki Euroopa Liidu suurim kasu meie jaoks.
With the harmonisation of the European Union laws we also have adopted all what is indispensable for a modern society and economy.
Võttes üle Euroopa seadusandluse, oleme ühtlasi üle võtnud ka kõik hädavajaliku kaasaegse ühiskonna ja majanduse toimimiseks.
[Estonia as a member of the European Union - what shall we give in return?]
[Eesti Euroopa Liidu liikmena - mida me anname?]
If we agree with the above said, it bears much importance to interpreting the role of Estonia as a member of the European Union.
Kui me nõustume eelöelduga, siis on sellel oluline tähtsus ka Eesti kui Euroopa Liidu liikmesriigi rolli mõtestamisel.
The behaviour of Estonia as a candidate country and as a member of the European Union has to be different all together.
Eesti kui kandidaatriigi ning Eesti kui liikmesriigi käitumine peab olema põhimõtteliselt erinev.
Several attitudes and assessments originating from the accession negotiations have to be decisively changed when becoming a full member.
Mitmeid ühinemisläbirääkimistest pärit suhtumisi ja hinnanguid tuleb liikmeksriigiks saades otsustavalt muuta.
The efficiency of the state machine can no more be evaluated only according to "how the Estonian standpoints were defended".
Riigiaparaadi tulemuslikkust ei saa enam hinnata ainult selle järgi, kuidas "Brüsselis Eesti seisukohti kaitsti".
The welfare of Estonia as a member of the European Union does not depend on how we can "press our local interests" in Brussels, but how the European Union operates as a whole.
Eesti kui Euroopa Liidu liikmesriigi heaolu ei sõltu sellest, kuidas me oma "kohalikke suurte" huve Brüsselis saame "läbi suruda", vaid sellest, kuidas toimib Euroopa Liit tervikuna.
A good example of that are the articles written on the European Union in the Helsingin Sanomat and in the biggest Estonian daily newspapers.
Võrrelgem näiteks Euroopa Liidu teemalisi artikleid Helsingin Sanomates ja Eesti suuremates päevalehtedes!
It is often said that the small have no say in the matters of the European Union.
Sageli öeldakse, et väikestel ei ole Euroopa Liidus sõnaõigust.
That is not true.
See ei ole tõsi.
The so-far history of the Union - and why not our own first experience - testifies to it.
Efektiivsetel väikestel riikidel ON Euroopa Liidus igal juhul sõnaõigus, seda tõendab ühenduse senine ajalugu - ja miks mitte ka meie enda esimesed kogemused.
[How the state machine has to function?]
[Kuidas peab toimima riigiaparaat?]
What does the above said mean to the Estonian state machine?
Mida tähendab eelöeldu Eesti riigiaparaadile?
Successful functioning as a member of the European Union takes for granted that the priorities are in place and internal cooperation is more effective.
Edukas toimimine Euroopa Liidu liikmesriigina eeldab prioriteetide seadmist ja senisest tõhusamat Eesti-sisest koostööd.
Estonia has no strength to deal with all the matters in the competence of the European Union.
Eesti riik ei jõua tegeleda kõigi Euroopa Liidu kompetentsi kuuluvate küsimustega.
Issues in which we are not competent should remain the authority of the European Unity.
Küsimused, milles meil kompetentsi ei ole, tuleb jättagi Euroopa Liidu hooleks.
But more thorough approach has to be given to the issues we indeed want to deal with.
Kuid seda põhjalikumalt tuleb käsitleda valdkondi, millega me tõepoolest tahame tegeleda.
To my mind, in the issues significant to Estonia we have to increase the importance of political discussions and decisions, which aim to be well ahead of the processes in the European Union.
Eesti jaoks olulistes küsimustes tuleb minu arvates oluliselt suurendada poliitilise diskussiooni ja Euroopa Liidu protsesse ennetavate otsuste tähtsust.
[Euroisation]
[Eurost]
To conclude, I would add a couple of ideas about the introduction of the euro.
Lõpetuseks veel mõned mõtted euro kasutuselevõtust.
It is possible that the euro will become a legal tender in Estonia in the course of 2006.
On võimalik, et euro saab Eestis seaduslikuks maksevahendiks juba 2006. aasta jooksul.
The as rapid as possible introduction of the euro is a favourable event for Estonia.
Euro võimalikult kiire kasutuselevõtt on Eestile kasulik.
Even only because we economise the currency exchange costs which are worth almost three hundred million kroons.
Kasvõi ainult seetõttu, et hoiame kokku ligi 300 miljoni krooni ulatuses valuutavahetuse kulusid.
The euro is not only the legal tender but also a symbol, which certifies that we belong to the most developed economic region of the world.
Euro ei ole mitte ainult käibiv rahatäht, vaid ka sümbol, mis kinnitab meie kuulumist maailma kõige kõrgemalt arenenud majanduspiirkonda.
The implementation of the euro does not only mean the replacement of one currency with another but a confirmation of the economic policy, which is aimed at economic growth.
Euro kasutuselevõtt ei ole pelgalt ühe raha asendamine teisega, vaid ka kasvule suunatud majanduspoliitika kinnitus.
Belonging to the euro area is important for the credibility of our policies and reducing future risks.
Europiirkonda kuulumine on oluline nii meie poliitika usaldusväärsuseks kui ka tulevaste riskide vähendamiseks.
The euro for us means responsibility to the future generations.
Euro tähendab meie jaoks vastutust tulevaste põlvkondade ees.
Thank you for your attention.
Tänan teid tähelepanu eest.
Eesti Pank predicts a 4.4% economic growth for 2003, which is supported by strong domestic demand, especially in the first half of the year.
Eesti Pank prognoosib tänavuseks majanduskasvuks 4,4 protsenti, eriti aasta esimesel poolel toetab seda tugev sisenõudlus.
Should the external environment improve, the GDP growth will expectedly accelerate in 2004.
Väliskeskkonna paranemise korral on 2004. aastal oodata SKP kasvu kiirenemist.
Inflation is projected at 3.2% in 2003.
Inflatsiooniks prognoosib Eesti Pank tänavu 3,2 protsenti.
Thus, a moderate growth of consumer prices is expected, although inflation may accelerate in the second half of the year
Seega kasvavad tarbijahinnad mõõdukalt, kuigi 2003. aasta teisel poolel on oodata inflatsiooni kiirenemist.
External balance will improve slightly in 2003 if the export-import ratio does not deteriorate and domestic demand remains unchanged.
Välistasakaal paraneb aastal 2003 vähemärgatavalt, seda eeldusel, et ekspordi-impordi suhe ei halvene ning sisenõudlus püsib samal tasemel
Clear risk factors are related to the investment and consumption behaviour of both households and businesses: deterioration of economic environment and increase of loan rates can cause problems to these economic agents in the future.
Selged ohutegurid on seotud nii majapidamiste kui ka ettevõtete investeerimis- ja tarbimiskäitumisega: majanduskeskkonna halvenemine ja laenuintresside tõus võivad olla edaspidi mainitud majandusagentide probleemide põhjustajaks
If external recession continues and no improvement takes place in the Estonian foreign trade balance, GDP growth may fall short of the forecast and the current account deficit may worsen further.
Kui väliskeskkonna madalaseis pikeneb ja Eesti väliskaubandusbilanss ei parane, võib SKP kasv jääda prognoositust madalamaks ning jooksevkonto defitsiit veelgi halveneda
Euro area growth forecast for this year has been gradually scaled back and it has fell to 1% from 2.7% at the beginning of 2002.
Euroala tänavust kasvuprognoosi on järk-järgult langetatud ning see on kahanenud eelmise aasta alguse 2,7 protsendilt ühele protsendile.
Last spring, the US economic growth was projected at 3.5%, now it has been downgraded to 2.3%, or 0.1 percentage points below the 2002 growth.   b.
Mullu kevadel oodati 2003. aasta majanduskasvuks USA-s keskmiselt 3,5 protsenti, nüüd aga 2,3 protsenti ehk 0,1 pp vähem kui aastal 2002.   b.
Global problems caution us to be careful with the Estonian economic outlook, which means downgrading of forecasts.
Raskused maailmas manitsevad ka Eesti majanduse väljavaadete osas ettevaatlikkusele, mis tähendab prognooside allapoole korrigeerimist.
External risks are persistent.
Väliskeskkonnast tingitud riskid on säilinud.
At the same time readiness of the Estonian government, businesses and private persons for worse than expected scenarios is unclear.   c.
Samas on Eesti riigi, ettevõtete ning eraisikute valmisolek oodatust halvemateks stsenaariumideks ebaselge.   c.
There is no certainty on the international level on how global stagnation will affect different economic sectors.
Rahvusvahelisel tasandil valitseb teadmatus, kuidas maailma majanduse seisak eri sektoreid mõjutab.
Faster economic growth is expected to continue in Central and Eastern European countries, on the condition that investor trust continues in this region, including Estonia.
Kesk- ning Ida-Euroopas peaks jätkuma muu maailmaga võrreldes pisut kiirem majanduskasv - eeldusel, et säilib investorite usaldus nimetatud regiooni, sealhulgas Eesti majanduse suhtes.
The share of private consumption in the GDP will grow this year (real growth 6.3%).
Tänavu kasvab eratarbimise osakaal SKP-s (reaalkasv 6,3 protsenti).
On the one hand, private consumption is influenced by the acceleration in 2002; on the other hand, the activities of commercial banks encourage loan demand and suggest upward revision of the 2003 forecast.   b.
Ühelt poolt mõjutab eratarbimist selle hoogustumine 2002. aastal ning teisalt kommertspankade senine aktiivne tegevus , mis kasvatab laenunõudlust ning ajendab 2003. aasta prognoosi ülespoole korrigeerima.   b.
Analysis of the 2003 state budget confirms that the share of the government sector in consumption will remain unchanged.
Tänavuse riigieelarve analüüs kinnitab, et valitsussektori osakaal tarbimises püsib senisel tasemel.
The increase of budget expenditure in the course of the year can deepen the imbalance of the Estonian economy.   c.
Eelarvekulude suurenemine aasta jooksul võib süvendada Eesti majanduse tasakaalustamatust.   c.
According to the forecast, the share of investments in the GDP will decline in 2003 (real growth 2.6%).
Prognoosi kohaselt investeeringute osakaal SKP-s tänavu väheneb (reaalkasv 2,6 protsenti).
Compared to the forecast made in December, the outlook of investments has been scaled back considerably, due to extremely high comparison basis and postponed growth prospects.
Võrreldes detsembri prognoosiga on investeeringute väljavaateid oluliselt kärbitud, mille põhjuseks ülikõrgele tõusnud võrdlusbaas ning edasilükkunud kasvuperspektiivid.
Psychological impact may be felt from the current account deficit, which is relatively high compared to other countries.
Oma psühholoogilist mõju võib avaldada meie rahvusvahelises võrdluses suhteliselt kõrge jooksevkonto puudujääk.
The central bank expects export to increase by 11.7% - on the condition that investments of earlier periods are reflected in export growth.
Ekspordi reaalkasvuks prognoosib keskpank tänavu 11,7 protsenti - eeldusel, et eelnevate perioodide investeeringud kajastuvad ekspordi kasvus.
Subcontracting should support export growth, which has a low comparison base for last year.
Ekspordi kosumist peaks toetama allhange, mille mullune võrdlusbaas on madal.
No significant increase in export to the EU countries is expected in 2003, but trade volumes to Central and Eastern Europe should increase at a relatively faster rate.   b.
Tänavu ei ole olulist ekspordikasvu Euroopa Liidu riikide suunal oodata, suhteliselt kiiremini kasvavad kaubavahetuse mahud aga Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega.   b.
In case Estonia's export growth meets the expectations and import demand stabilises, current account deficit would amount to 10.9% of the GDP.   c.
Juhul kui Eesti ekspordikasv vastab prognoositule ning riiki sisseveetud kaupade nõudlus stabiliseerub, siis käesoleva aasta jooksevkonto defitsiidiks kujuneb 10,9 protsenti SKP-st.   c.
Further decline of current account deficit depends, first of all, on the improvement of external environment and, to some extent, on the slowdown of investment growth.
Jooksevkonto defitsiidi edasine vähenemine sõltub eelkõige väliskeskkonna paranemisest ning mõningal määral investeeringute kasvu aeglustumisest.
Given the deterioration of the external outlook, Eesti Pank projects GDP growth at 4.4% in 2003 (5.3% was forecast in December 2002).
Tulenevalt väliskeskkonna väljavaadete halvenemisest prognoosib Eesti Pank SKP kasvuks 2003. aastal 4,4 protsenti (detsembris 2002: 5,3 protsenti).
Thus, economic growth is approximately one percentage point below potential, being, however, considerably above the euro area growth.   b.
Seega jääb majanduskasv potentsiaalist ligikaudu protsendipunkti võrra allapoole, olles siiski märkimisväärselt kõrgem kui euroalal.   b.
Due to low external demand, faster growth is expected in the sheltered sector.
Madala välisnõudluse tõttu on endiselt oodata kiiremat kasvu suletud sektoris.
In 2004, the situation is expected to improve also in the open sector.
Olukord muutub mõnevõrra avatud sektori kasuks alles aastal 2004.
Estonian economic risks
Eesti majanduse riskid
The outlook could worsen by the realisation of the following risks:
Prognoose võib halvendada järgmiste riskide realiseerumine:
If global economic recovery is delayed even further; recession may deepen on Estonia's most important export market, the EU;
Maailma majanduskasvu taastumine viibib veelgi; Eesti peamistel eksporditurul ehk Euroopa Liidus madalseis süveneb
If trust of foreign investors in the Estonian economy weakens; current high credit ratings may get jeopardised, which may lead to the increase of interest rates;
Välisinvestorite usaldus Eesti suhtes väheneb; ohtu satuvad praegused kõrged krediidireitingud, mis võib kaasa tuua intressimäärade tõusu
If growth of wages combined with strong domestic demand exceeds productivity growth and damages competitiveness;
Palgakasv ületab tugeva sisenõudluse toel tootlikkuse kasvu ning kahjustab konkurentsivõimet
If due to the slowdown of economic growth and weak export, businesses may reduce production, resulting in higher unemployment;
Majanduskasvu aeglustumise ning ekspordi kiratsemisega võivad ettevõtted tootmist piirata, mis toob kaasa tööpuuduse kasvu
If government sector expenditure grows rapidly, it may deepen budget deficit;
Valitsussektori kulude kiire kasv süvendab eelarvedefitsiiti
If expectations of the private sector and households are over-optimistic and fail to perceive adequately the risks related to economic slowdown;
Erasektori ja kodumajapidamiste ootused on liialt optimistlikud ning ei tunnetata adekvaatselt majanduskasvu aeglustumisega kaasnevaid riske
If setbacks occur in rapidly developing sectors, including real estate.
Tagasilöögid võivad avalduda kiiremini kasvanud sektorites, s.h. kinnisvara
Forecast for main economic indicators
Majandusprognoos põhinäitajate lõikes
106.5
106,5
115.2
115,2
128.1
128,1
5.7%
5,7%
3.2%
3,2%
-12.2%
-6,1%
-10.9%
-10,9%
-9.6%
-9,6%
-1.8%
-1,8%
-7.3%
-7,3%
-5.7%
-5,7%
-4.5%
-4,5%
8.2%
8,2%
6.3%
6,3%
6.2%
6,2%
13.3%
13,3%
17.5%
17,5%
2.6%
2,6%
5.9%
5,9%
15.8%
15,8%
11.6%
11,6%
14.8%
14,8%
Employment, thousands
Hõivatud, tuh.
566.3
566,3
582.7
582,7
585.05
585,05
Productivity growth (%)
Tootluse kasv, %
8.8%
8,8%
4.1%
4,1%
2.8%
2,8%
1.6%
1,6%
2.4%
2,4%
2.0%
2,0%
2.2%
2,2%
1.9%
1,9%
2.7%
2,7%
1.2%
1,2%
1.3%
1,3%
GDP growth
SKP kasv
3.8%
3,8%
0.3%
0,3%
2.3%
2,3%
1.4%
1,4%
0.8%
0,8%
0.6%
0,6%
1.7%
1,7%
EURIBOR 3M
EURIBOR 3M
3.0%
3,0%
Economical environment including strengthening of euro has kept inflation low.
Majanduskeskkond, muuhulgas euro kursi tõus on soodustanud Eesti inflatsiooni püsimist madalal.
Current account deficit amounts to 11%, being the most serious threat to economic balance.
Jooksevkonto puudujääk ulatub 11 protsendini, mis majanduse tasakaalule on kõige suuremaks ohuks.
Regardless of certain stabilisation, loan demand remains high and banks continue external financing.
Vaatamata teatud stabiliseerumisele on laenunõudlus suur ning pangad jätkavad välisfinantseerimist.
The state budget has had a weighty role in balancing the economy; this year new costly long-term liabilities have to be avoided.
Riigieelarvel on majanduse tasakaalustamisel olnud kaalukas roll, tänavu tuleb vältida kulukate pikaajaliste kohustuste võtmist.