natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A fiscal policy that stimulates growth through domestic demand will take the economy even further out of balance.
Eelarvepoliitika, mis ergutab majanduskasvu sisenõudluse kaudu, viiks majanduse veelgi enam tasakaalust välja.
Increased spending should be based on the long-term capacity for growth in the economy, and there should be a clear source of funding for each additional item of spending.
Kulude suurenemine peaks põhinema majanduse pikaajalisel kasvuvõimel ning lisakulude jaoks peaks olema konkreetne katteallikas.
The government confirmed in its last budget strategy its commitment to keeping the budget in balance in the medium term, and Eesti Pank forecasts that this can be achieved.
Valitsus kinnitas viimases eelarvestrateegias pühendumust hoida eelarve keskpikas vaates tasakaalus ning Eesti Panga prognoosi kohaselt on seda võimalik saavutada.
The conservative fiscal policy should be adhered to so that fiscal policy can be used if necessary to counterbalance the economic cycle.
Konservatiivse eelarvepoliitikaga on vaja jätkata selleks, et säiliks võimalus tasandada vajaduse korral eelarvepoliitika abil majandustsüklit.
It will become harder and harder to achieve a balanced budget, as pressure to increase spending will come from the decline in the working age population and a rise in the dependency rate.
Tasakaalus eelarve saavutamine muutub järjest keerulisemaks, sest surve eelarvekulusid suurendada tugevneb tööealiste elanike arvu vähenemise ja ülalpeetavate osakaalu tõusu tõttu.
Nominal GDP (EUR billion)
SKP jooksevhindades (mld eurot)
19.97
19,97
20.46
20,46
21.45
21,45
22.66
22,66
0.0
0,00
-0.29
-0,29
-0.55
-0,55
GDP volume**
SKP püsivhindades**
Private consumption expenditures***
Eratarbimine***
5.2
5,2
Government consumption expenditures
Valitsemissektori tarbimine
Fixed capital formation
Kapitali kogumahutus põhivarasse
-8.2
-8,2
-3.5
-3,5
Exports
Eksport
-2.5
-2,5
Imports
Import
Output gap (% of potential GDP)
SKP lõhe (% potentsiaalsest SKPst)
CPI
Tarbijahinnaindeks
-1.4
-1,4
Core inflation
Alusinflatsioon
Non-energy industrial goods
Tööstuskaubad
Energy
Energia
-4.0
-4,0
-4.3
-4,3
Food, including alcohol and tobacco
Toiduained, sh alkohol ja tubakas
2.4
2,4
HICP
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks
GDP deflator
SKP deflaator
Unemployment rate (% of the labour force)
Töötuse määr (% tööjõust)
Employment****
Hõive****
Average gross wage
Keskmine brutokuupalk
ULC
Tööjõu ühikukulu
GDP per employee
SKP töötaja kohta püsivhindades
Private sector debt, outstanding amount
Erasektori laenujääk aasta lõpus
Private sector debt, outstanding amount (% of GDP)
Erasektori laenujääk aasta lõpus (% SKPst)
76.5
76,5
78.1
78,1
77.6
77,6
77.1
77,1
Current account (% of GDP)
Jooksevkonto saldo (% SKPst)
0.7
0,7
Budget balance (% of GDP)
Valitsemissektori  eelarve tasakaal (% SKPst)
Cyclical component (% of GDP)
Valitsemissektori eelarve tsükliline komponent (% SKPst)
Temporary measures (% of GDP)
Ajutised meetmed (% SKPst)
Structural budget balance (% of GDP)
Valitsemissektori eelarve struktuurne tasakaal (% SKPst)
The surplus was 67 million euros larger than in the third quarter of last year, but the growth that has been seen in the surplus since the second quarter of 2014 slowed down.
Eelmise aasta sama perioodiga võrreldes oli ülejääk 67 miljonit eurot suurem, kuid 2014. aasta teisest kvartalist alates suurenenud ülejäägi kasv aeglustus.
The surplus on the current account has recently been caused by low investment activity levels and a reduction in the outflow of investment income.
Jooksevkonto saldo ülejäägi põhjuseks on seni olnud väike investeerimisaktiivsus ja investeerimistulude väljavoolu vähenemine.
The surplus will be hindered from growing in future by weak foreign demand and a recovery in investment that mean some reduction in the surplus can be expected in the near future.
Edaspidi pärsib ülejäägi kasvu nõrk välisnõudlus ja investeeringute taastumine, mistõttu võib lähitulevikus oodata jooksevkonto saldo ülejäägi vähenemist.
External assets grew faster than external liabilities in the third quarter year on year, but the net international investment position, showing the difference in external assets and liabilities, did not change as a ratio to GDP and remained at -38%.
Välisnõuded kasvasid aasta võrdluses ka kolmandas kvartalis väliskohustustest kiiremini, kuid rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon (välisvarade ja -kohustuste vahe) SKP suhtes ei muutunud ja jäi -38% juurde.
The Estonian net investment position has in recent quarters moved towards -35% of GDP, which the European Union considers as indicting balance.
Eesti netoinvesteerimispositsioon on viimaste kvartalite jooksul jõudnud sellise taseme lähedale, mida Euroopa Liidus peetakse tasakaaluliseks näitajaks (alates ‑35% SKPst).
Despite this, the European Commission noted in its latest alert mechanism report that one possible source of danger for Estonia is that the net external liabilities are too large.
Sellest hoolimata tõi Euroopa Komisjon oma viimases häireraportis Eesti ühe võimaliku ohuallikana välja, et riigi netoväliskohustused on liiga suured.
It should be remembered in the Estonian context that more than half of the external liabilities are direct investments in the country, which are considered as a method of financing that has a lower risk of creating imbalances.
Eestist rääkides peab aga silmas pidama, et üle poole väliskohustustest on riiki tehtud otseinvesteeringud, mida peetakse tasakaalustamatuste tekkimise seisukohast väiksema riskiga rahastamis­meetodiks.
With the current account close to balance, no continuous rapid improvement in the net investment position is foreseeable.
Tasakaalulähedase jooksevkonto saldo puhul ei ole netoinvesteerimispositsiooni jätkuvat kiiret paranemist ette näha.
For more on the European Commission report see the Eesti Pank website (Estonian only).
Euroopa Komisjoni häireraportist loe täpsemalt Eesti Panga veebilehelt.
Eesti Pank compiles external sector statistics that include data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves.
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõla arvestust, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvaheliste reservide ülevaadet.
Eesti Pank releases an economic policy comment and two statistical reviews on them:
Selle kohta avaldab Eesti Pank majanduspoliitilise kommentaari ja kaks statistikaülevaadet:
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments (see the Eesti Pank website);
maksebilansistatistika pressiteade, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
a statistical comment on external financing that covers the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt (see the Eesti Pank website).
välisfinantseerimise statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with an economic policy and statistical comment on 10 March 2016.
2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaaridega avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965, 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries:press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The net inflow of direct investment recovered as reinvested income was back to its usual level after the payouts of dividends in the second quarter, and it stood at 152 million euros as Estonian direct investment equity liabilities are substantially larger than assets.
Otseinvesteeringute netosissevool taastus: reinvesteeritavat tulu oli pärast teise kvartali dividendide jagamist jälle tavapärases mahus ning kuna Eesti otseinvesteeringute omakapitali kohustused on märksa suuremad kui analoogsed varad, oli otseinvesteeringute netosissevool 152 miljonit eurot.
The net inflow of other investment was 76 billion euros.
Muude investeeringute netosissevool oli 76 miljonit eurot.
Previously announced dividend payouts were made at the expense of a reduction in external claims.
Välisnõuete vähenemise arvelt tehti varem välja kuulutatud dividendimakseid.
Liabilities to offshore countries related to deposits fell by 111 million euros.
Hoiustega seotud kohustusi offshore-riikide vastu vähendati 111 miljoni euro võrra.
The net international investment position1 at the end of the third quarter of 2015 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 7.9 billion euros, or 39% of the GDP of the previous four quarters.
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni1 järgi olid 2015. aasta kolmanda kvartali lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused välisnõuetest 7,9 miljardi euro võrra suuremad (39% viimase nelja kvartali SKPst).
During the quarter the investment position moved in the direction of net balance by 82 million euros.
Kvartali jooksul liikus investeerimispositsioon endiselt netotasakaalu suunas (82 miljoni euro võrra).
A large part in this was played by direct investments abroad by other financial intermediaries and by increased general government investment in securities (see the International investment position).
Suurimat rolli mängisid selles muude finantsvahendajate välismaale tehtud otseinvesteeringute ning valitsemissektori väärtpaberiinvesteeringute kasv (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
The Estonian external assets position was 2.6% larger than a year earlier, but was down 1.4% or 27.4 billion euros from the end of the second quarter of 2015.
Eesti välisnõuete positsioon suurenes aasta võrdluses 2,6%, ent vähenes 2015. aasta teise kvartali lõpuga võrreldes 1,4% ehk 27,4 miljardi euroni.
Three quarters of this, or 20.7 billion euros, was in debt assets, equal to 102% of the GDP of four quarters.
Sellest kolmveerand ehk 20,7 miljardit eurot olid võlanõuded (102% nelja kvartali SKPst).
The position of assets was reduced by 0.2 billion euros because of the net flow, and by 0.2 billion euros by changes in prices and exchange rates.
Nõuete seis vähenes lisaks 0,2 miljardi euro suurusele netovoole ka hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,2 miljardi euro võrra.
The external liabilities position was 0.6% smaller than a year earlier, and 1.3% or 35.3 billion euros smaller than at the end of the second quarter.
Väliskohustuste positsioon vähenes aastaga 0,6% ning teise kvartali lõpuga võrreldes 1,3% ehk 35,3 miljardi euroni.
More than half of this, or 18.9 billion euros, was in debt liabilities, equal to 93% of the GDP of four quarters.
Sellest 18,9 miljardit ehk üle poole olid võlakohustused (93% nelja kvartali SKPst).
The volume of external liabilities fell by 0.5 billion euros because of external transactions, but increased by 0.1 billion euros because of changes in prices and exchange rates.
Väliskohustuste maht kahanes välistehingute tõttu 0,5 miljardi euro võrra, kuid suurenes hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,1 miljardi euro võrra.
At the end of the quarter, the debt assets abroad of residents were 1.8 billion euros larger than debt liabilities owed to non-residents2.
Kvartali lõpu seisuga olid residentide võlanõuded 1,8 miljardi euro võrra suuremad kui mitteresidentide võlakohustused Eesti vastu (ehk koguvälisvõlg)2.
The gap between the debt positions was 345 million euros larger than in the previous quarter.
Võlapositsioonide vahe suurenes eelmise kvartaliga võrreldes 345 miljonit eurot.
The reason for this was primarily that non-financial companies had increased their deposits abroad and the general government had increased its securities investments.
Selle põhjus peitus eelkõige mittefinantsettevõtete suurenenud välishoiustes ning valitsemissektori väärtpaberiinvesteeringutes.
Debt liabilities were reduced by non-financial companies paying off trade credit and by the general government reducing its other debt liabilities (see External debt).
Võlakohustusi vähendasid kaubanduskrediiti tasunud mittefinantsettevõtted ning muid võlakohustusi kahandanud valitsemissektor (vt Välisvõlg).
Unlike in the previous quarter, there was no major change in the intra-group debts of direct investment groups, but debt assets shrank by 36 million euros.
Erinevalt eelmisest kvartalist otseinvesteeringute grupisisesed võlad märkimisväärselt ei muutunud, võlanõuded aga vähenesid 36 miljoni euro võrra.
The debt assets of the central bank fell as credit institutions reduced their deposits at the central bank.
Keskpanga võlanõuded kahanesid seoses krediidiasutuste hoiuste vähenemisega keskpangas.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with a comment on 10 March 2016.
2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
1 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices.
1 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja ‑kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga), väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
2 Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation.
2 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksmise kohustus.
The external debt does not include direct, portfolio or other investment in equity capital, reinvested earnings, financial derivatives, or the gold of the central bank reserves.
Võlaarvestusse ei kuulu aktsia- või osakapitali tehtud otse-, portfelli- ja muud investeeringud, reinvesteeritud tulu, tuletisinstrumendid ega keskpanga reservidesse kuuluvad kullavarud.
The external debt does include the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship.
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja ‑kohustused.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation, which can be found on the Eesti Pank website.
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistilised kommentaarid ja majanduspoliitilise selgituse.
The balance of payments comment focuses on analysis of the current account and the capital account.
Maksebilansi kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto analüüsile.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics)
Statistiline kommentaar välisrahastamise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika).
The balance of the goods and services account was in surplus by 255 million euros as both exports and imports fell by 5%.
Kaupade ja teenuste ekspordi-impordi saldo oli 255 miljoni euro suuruses ülejäägis; nii eksport kui ka import kahanesid 5%.
The goods account had a deficit of 274 million euros, which was more than one tenth larger than a year earlier.
Kaupade konto puudujääk, mis oli 274 miljonit eurot, kasvas aastaga enam kui kümnendiku võrra.
The deficit widened mainly because exports of goods fell by 7% while imports fell at a slower 5%.
Puudujääk suurenes eelkõige seetõttu, et kaupade väljavedu vähenes kiiremas tempos kui sissevedu (vastavalt 7% ja 5%).
The goods account has two components, cross-border trade in goods and trade within third countries of goods under merchanting, the first of which recorded 336 million euros more in imports than in exports, while the second recorded 63 million euros earned from intermediation of goods.
Kaupade konto kahest komponendist – üle Eesti piiri liikuva kaubavahetuse ja kolmandates riikides toimuva vahenduskaubanduse – esimese puhul oli import 336 miljoni euro võrra suurem kui eksport, teise puhul teeniti kaupade vahendamisest 63 miljonit eurot.
The turnover of trade in goods under merchanting made up 17% of the total turnover on the goods account.
Kolmandates riikides toimuva vahenduskaubanduse käive moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest 17%.
The services surplus increased by 3% to a record 530 million euros.
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk kasvas 3% ja ulatus rekordilise 530 miljoni euroni.
The positive balance of services increased because imports shrank faster than exports did.
Teenuste positiivne saldo kasvas tänu sellele, et import kahanes kiiremini kui eksport.
The reduction in imports of services was largely due to a drop of two thirds in imports of construction services as renovation projects came to an end in the energy sector.
Teenuste sisseostu vähenemisse panustas suuresti see, et seoses renoveerimistööde lõppemisega energeetikasektoris kahanes ehitusteenuste import üle kolme korra.
Travel and transport services provided a substantial 65% of the surplus from services.
Suurem osa teenuste ülejäägist tuli reisi- ja veoteenustest (65%).
The turnover and surplus from travel services increased a little, but those from transport services were down.
Reisiteenuste käive ja ülejääk suurenesid seejuures pisut, veoteenuste näitajad aga vähenesid.
The net outflow from investment and other income2 was 168 million euros, or about 40% less than in the third quarter of 2014.
Investeeringute ja muude tulude netoväljavool2 oli 168 miljonit eurot ehk ligi 40% väiksem kui eelmise aasta samas kvartalis.
The main reason for this was a decline in the outflow of direct investment income.
Selle põhjuseks oli eelkõige otseinvesteeringutulu väljavoolu kahanemine.
The net outflow of direct investment income was mainly due to reinvested income.
Otseinvesteeringutulu netoväljavool toimus peamiselt reinvesteeritud tuluna.
Somewhat more was received from the European Union institutions in production subsidies and other support than a year ago.
Võrreldes aastataguse ajaga saadi ELi institutsioonidelt mõnevõrra suuremas mahus tootmissubsiidiume ja muid toetusi.
The net inflow of labour income remained at the same level as last year.
Tööjõutulu netosissevool jäi eelmise aasta omaga samale tasemele.
The surplus in the capital account increased by more than 40%, mainly because of investment support transfers from the European Union’s Structural Funds, and stood at 98 million euros.
Kapitalikonto ülejääk kasvas peamiselt tänu ELi tõukefondidest laekunud investeeringutoetustele enam kui 40% ning oli 98 miljonit eurot.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 257 million euros.
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) olid 257 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was a net lender to other countries in the third quarter.
Seega oli Eesti majandus kolmandas kvartalis teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected in the portfolio investment of the financial account of the balance of payments, as other financial intermediaries and the general government bought large amounts of long-term debt securities.
See kajastus maksebilansi finantskontol portfelliinvesteeringutes – muud finantsvahendajad ja valitsemissektor ostsid  suures mahus pikaajalisi võlaväärtpabereid.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with an economic policy and statistical comment on 10 March 2016.
Järgmise, 2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
1 All comparisons have been drawn on an annual basis, if not indicated otherwise.
1 Kõik võrdlused on toodud eelmise aasta sama perioodi suhtes, kui ei ole märgitud teisiti.
2 Net flow is inflow minus outflow.
2 Netovool on sissevool miinus väljavool.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation.
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistilised kommentaarid ja majanduspoliitilise selgituse.
The balance of payments statistical comment focuses on analysis of the current account and the capital account.
Maksebilansi statistika kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto analüüsile.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics).
Statistiline kommentaar välisrahastamise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika).
For further information:  Reet Kirt  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: +372 668 0894  Email: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Reet Kirt  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0894  E-post: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
The coin dedicated to the European Union flag is a joint commemorative coin, which means it is issued in all the countries of the euro area
ELi lipule pühendatud münt on euroala ühine mälestusmünt, mis tähendab, et selle lasevad ringlusse kõik euroala riigid
For the first time it will be possible to get BU quality finishes of the coin in Estonia
Mälestusmünti on esimest korda võimalik Eestis soetada ka kõrgemas, BU-kvaliteedis meenetootena.
On 10 December, Eesti Pank will release a circulating two-euro coin that has a special design on it dedicated to the 30th anniversary of the flag of the European Union.
10. detsembril laseb Eesti Pank ringlusse 2-eurose erikujundusega käibemündi, mis on pühendatud Euroopa Liidu lipu 30. aastapäevale.
The two-euro coin dedicated to the European Union flag is a joint commemorative coin, which means it is issued in all the countries of the euro area.
Euroopa Liidu lipu aastapäevale pühendatud 2-eurone mälestusmünt on euroala ühine, mis tähendab, et selle lasevad ringlusse kõik euroala riigid.
Estonia is one of the last countries in the euro area to issue the coin.
Eesti on viimaste euroala riikide seas, kes selle mälestusmündi ringlusse laseb.
In all, 350,000 of the coins are being issued, of which 3500 have a high-quality finish and are intended for collectors.
ELi lipu aastapäevale pühendatud erikujundusega 2-euroste müntide tiraaž on 350 000, millest meenetootena ja kõrgema kvaliteediga münte on 3500.
The design of the new euro coin was chosen by euro area residents voting online between five different designs.
Uue euromündi kujunduse valisid välja euroala elanikud e-hääletuse teel viie kavandi seast.
The designs had been submitted in a competition organised by the European Commission by residents of the euro area.
Kavandid olid Euroopa Komisjoni korraldatud avalikule konkursile esitanud euroala riikide elanikud.
The winning design was by Georgios Stamatopoulos of the Greek central bank.
Kujunduse autor on Georgios Stamatopoulos Kreeka keskpangast.
The design on the national side of the two-euro coin is the same in all the countries of the euro area, but there is a different national symbol and edge text for each issuing country.
2-eurose mälestusmündi rahvusliku külje kujundus on kõikidel euroala riikidel ühesugune, kuid emiteeritava riigi tähis ja servatekst on erinev.
The Estonian coin bears the word EESTI and EESTI on the edge vertically and inverted.
Eesti mälestusmündil on sõna „EESTI“ ning servatekstis sõna „EESTI“ püsti ja ümberpöördult.