natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fraud in ATMs and payment terminals can be reduced if more countries, including those outside the SEPA, start to guard against fake cards using the international EMV authorisation standard, where information is stored in a chip rather than a magnetic strip and the card owner is identified through a PIN code.
Sularahaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettusi saab vähendada siis, kui üha rohkem riike, sh väljaspool SEPA ala, võtavad kasutusele pangakaartide võltsimist takistava rahvusvahelise standardi kaardimakse autoriseerimiseks (EMV standardi), kus info salvestatakse magnetriba asemel kiibile ja kaardiomanik tuvastab end PIN-koodiga.
Card security can also be increased by cardholders themselves making sure they are aware of the risks.
Kaardimaksete turvalisusele saab kaasa aidata ka iga inimene ise, kui ta on teadlik ohtudest.
The transaction limits on bank cards help to restrict potential losses and cardholders can check whether their limits for daily withdrawals or transactions are appropriately set or are unnecessarily high.
Kuna pangakaardi limiidid aitavad vähendada võimalikust kaardipettusest tulenevat kahju, võiks inimesed üle kontrollida, kas pangakaardi kasutuslimiidid, nagu sularaha väljavõtmise ja ostutehingute päevalimiit, vastavad endiselt vajadustele ega ole ebamõistlikult kõrged.
Estonian banks are also improving security by using anti-skimmer devices to guard against fake and copied cards, though no security solution, not even the anti-skimmer can guarantee absolute security.
Eesti pangad suurendavad pidevalt pangaautomaatide turvalisust, lisades pangakaardi võltsimise ja kopeerimise vastaseid seadmeid (nn anti-skimmer’eid), kuid täielikku kaitset ei taga ükski turvalahendus ega anti-skimmer.
As criminals want to get the PIN codes of cards, they may install video cameras or fake keyboards at ATMs, so it is worth checking the input slot and the keyboard and their surrounds before inserting a card into an ATM.
Kuna kurjategijate eesmärk on kätte saada kaardi PIN-kood, võib pangaautomaadi juurde olla paigaldatud videokaamera või lisaklaviatuur, mistõttu tasub enne pangaautomaadis toimingu tegemist jälgida kaardi sisestusava ja klaviatuuri ning nende ümbrust.
It is also wise to cover the keyboard from prying eyes while entering a PIN code.
PIN-koodi sisestades on mõistlik klaviatuuri ka varjata.
* The report on card fraud covers all the countries in the Single Euro Payment Area (SEPA), which are the member states of the European Union plus Switzerland, Iceland, Liechtenstein, Norway and Monaco.
*Kaardipettuste aruanne hõlmab kõiki ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) riike ehk Euroopa Liidu liikmesriike ja lisaks veel viit riiki: Šveitsi, Islandit, Liechtensteini, Norrat ja Monacot.
This is the third such report and was published on the website of the European Central Bank on 25 February 2014.
Seekordne kaardipettuste aruanne on kolmas ja avaldatud Euroopa Keskpanga veebilehel 25. veebruaril 2014.
There are 1.3 bank cards per person in Estonia and 1.4 per person on average in Europe, with 189 card payments per person per year in Estonia and 103 on average in Europe.
Eestis on inimese kohta 1,3 pangakaarti (Euroopas keskmiselt 1,4) ja siin tehakse aastas inimese kohta 189 kaardimakset (Euroopas keskmiselt 103).
These figures put Estonia in sixth place for card use behind Sweden, Finland, Denmark, the UK and Luxembourg.
Eesti on sellega kaardikasutamise aktiivsuse poolest kuuendal kohal Rootsi, Soome, Taani, Suurbritannia ja Luksemburgi järel.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 6680 959, +372 5097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank exchanges lats at the rate of 1 euro = 0.702804 lat.
Eesti Pank vahetab latte keskkursiga 1 euro = 0,702804 latti.
Latvian coins cannot be exchanged in Eesti Pank.
Lati münte Eesti Pank ei vaheta.
From March it will only be possible to exchange lats in Latvia.
Märtsist alates saab latte vahetada eurodeks vaid Lätis.
Lat banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Latvia until the end of June and in 302 Latvian post offices until the end of March.
Lätis on võimalik vahetada keskkursiga nii lati pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni  juuni lõpuni ning 302 Läti postkontoris kuni märtsi lõpuni.
The Latvian central bank will always exchange lats for euros.
Läti keskpank vahetab latte eurodeks tähtajatult.
The Eesti Pank Museum and museum shop are open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16.
Eesti Panga muuseum ja muuseumipood on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.
The address of the museum is Estonia puiestee 11, Tallinn.
Muuseumi aadress on Tallinn Estonia puiestee 11.
For further information:  Eesti Pank museum shop: +372 668 0650  Eesti Pank information line: +372 668 0719
Lisateave:  Eesti Panga muuseumipood: 668 0650  Eesti Panga infotelefon: 668 0719
The number of foreign visitors was 13% higher than a year earlier, while the number of journeys by Estonian residents fell by 4%*.
Väliskülastajate arv suurenes aastaga 13%, samal ajal kui eestlaste reiside arv kahanes 4%*.
Preliminary flash estimates show that non-residents consumed over one billion euros of goods and services in Estonia, while Estonians travelling abroad spent less than 700 million euros there.
Esialgsete kiirhinnangute põhjal tarbisid mitteresidendid Eestis kaupu ja teenuseid üle miljardi euro eest, ent välismaale reisinud eestlased kulutasid seal alla 700 miljoni euro.
The largest growth in inbound travel was of 35% in the number of visitors from Russia, who made more than one million visits to Estonia altogether and accounted for 18% of the total.
Kõige enam ehk 35% suurenes 2013. aastal Venemaalt pärit külastajate arv – nemad väisasid Eestit rohkem kui miljonil korral, mis on 18% kõigist külastustest.
Russian tourists also came to Estonia in the off-season in the first and fourth quarters, when accommodation providers have fewer clients.
Venemaa turistid külastavad Eestit ka esimeses ja neljandas kvartalis ehk nn hooajavälisel perioodil, kui majutusasutustes kliente napib.
The number of visitors to Estonia from Finland* increased by 15% and the number from Latvia by 12%, but the numbers of visitors from most European Union countries, such as the United Kingdom, Italy or Spain, fell.
Lisaks suurenes Soomest* (15%) ja Lätist (12%) tulnud külastajate koguarv, kuid 2012. aastaga võrreldes vähenes enamikust teistest Euroopa Liidu riikidest (nt Suurbritanniast, Itaaliast ja Hispaaniast) Eestisse sõitnute arv.
Altogether 48% of all the visitors took overnight accommodation in Estonia and the average length of a multi-day stay was 4 days.
Eestis ööbis 48% turistidest ja mitmepäevasel reisil olijad peatusid siin keskmiselt 4 päeva.
Estonian residents made 3.7 million visits to foreign countries, though as one trip might include visits to several countries the actual number of separate trips made is significantly smaller.
Eesti elanikud külastasid välisriike 3,7 miljonil korral, kuid kuna ühel reisil võidakse käia mitmes riigis, siis oli reiside tegelik arv oluliselt väiksem.
The travel choices of Estonian residents were noticeably different to those of 2012.
Võrreldes 2012. aastaga on märkimisväärselt muutunud eestlaste reisieelistused.
At the same time, there was a rise of 4% in the number of trips to Latvia and of 5% in those to other EU countries including Croatia, which was a member of the EU in the second half of the year.
Samal ajal aga külastati Lätit 4% ja ülejäänud Euroopa Liidu riike 5% rohkem (2013. aastal arvestati ELi riikide hulka ka teisel poolaastal liitunud Horvaatia).
The average trip by Estonians lasted 4 days, which was 9% more than in 2012.
Eestlaste reisid kestsid keskmiselt neli päeva ehk 9% enam kui 2012. aastal.
Final figures for purchases and sales of travel services will be published with the Balance of Payments on 11 March.
Reisiteenuste kreediti ja deebeti lõplikud näitajad avaldatakse osana maksebilansist 11. märtsil.
They are shown in the international travel statistics as non-residents.
Neid kajastatakse väliskülastuste statistikas mitteresidentidena.
More detailed information can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics.
Üksikasjalikum teave välisreiside kohta on kättesaadav Eesti Panga veebilehel välissektori statistika rubriigis.
The methodology for collecting international travel statistics was designed by researchers at Eesti Pank and the University of Tartu in partnership with OÜ Positium LBS.
Välisreiside statistika kogumise metoodika valmis Eesti Panga ja Tartu Ülikooli teadlasi kaasava OÜ Positium LBS koostöös.
The mobile positioning data are collected and processed by OÜ Positium LBS, which gets the data from the telephone network operators in an anonymised form so as to protect fully the privacy of the telephone users.
Mobiilpositsioneerimise andmeid kogub ja töötleb OÜ Positium LBS, kes saab telefonioperaatorite andmed anonüümselt, mis tagab telefonikasutajate täieliku privaatsuse.
Statistical methods for the use, processing and presentation of the data do not permit identification of any individual telephone or user and comply with the law on data protection and personal data protection.
Andmete kasutamisel, töötlemisel ja esitamisel rakendatakse statistilisi meetodeid, mis ei võimalda tuvastada konkreetset telefoni ega selle kasutajat ning on kooskõlas andmekaitse ja isikuandmete kaitse seadustega.
A more detailed description of the methodology can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics.
Metoodika täpsem kirjeldus on esitatud Eesti panga veebilehel välissektori statistika rubriigis.
The international travel statistics for the first quarter of 2014 will be published on the Eesti Pank website on 15 May at 12.00 according to the release calendar.
Välisreiside statistika 2014. aasta esimese kvartali andmed avaldatakse Eesti Panga kodulehel 15. mail kell 12 vastavalt avaldamiskalendrile.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The initial estimates of economic growth by Statistics Estonia show that the productivity of labour was around the same as in the fourth quarter of the previous year.
Statistikaameti majanduskasvu esialgse hinnangu põhjal jäi tööjõu tootlikkus ligikaudu samaks kui möödunud aasta neljandas kvartalis, kuid palgakasv oli esialgsetel andmetel endiselt kiire.
This means there is increasingly less benefit in maintaining jobs with low productivity.
See muudab järjest vähem tasuvaks madala tootlikkusega töökohtade säilitamise.
The financing position of companies was good and their business operations and investments were not much restricted because of their increased current internal resources, the buffers they have built up, their increased ability to borrow and the low base interest rates on bank loans.
Tänu suurenenud ettevõttesisestele jooksvatele vahenditele, kogutud puhvritele, suurenenud laenuvõtmisvõimele ja pangalaenude baasintressimäärade madalale tasemele oli ettevõtete rahastamisolukord suhteliselt hea ega piiranud väga nende äritegevust ja investeeringuid.
Higher incomes and an improved financial position meant that the capacity of households to consume and to invest also increased.
Tänu suurenenud sissetulekutele ja paranenud finantsseisule suurenes ka majapidamiste võime tarbida ja investeerida.
Weak demand and investment meant that the borrowing activity of Estonian companies was low.
Vähese nõudluse ja investeeringute tõttu oli Eesti ettevõtete laenuaktiivsus möödunud aastal väike.
The lack of demand coupled with uncertainty about the future for the economy discouraged companies from significantly increasing their investments in fixed assets.
Kesine nõudlus ning jätkuv ebakindlus edasise majandusarengu suhtes ei motiveerinud ettevõtteid põhivarainvesteeringuid märkimisväärselt suurendama.
As corporate profitability remained relatively high and current revenue was enough to finance investment, companies did not have a great need to access external funds.
Kuna ettevõtete kasumlikkus püsis suhteliselt kõrge ja nende jooksvad tulud olid suuresti piisavad, et investeeringuid rahastada, oli vajadus ettevõtteväliste vahendite kaasamiseks väike.
Household borrowing has picked up somewhat due to increased confidence and an improved financial position.
Majapidamiste laenuaktiivsus on paranenud kindlustunde ja finantsseisu tõttu mõnevõrra suurenenud.
This is most noticeable with housing loans but also to a lesser degree with consumer loans.
Seda on märgata enim eluasemelaenude, aga väiksemal määral ka tarbimislaenude puhul.
The volume of housing loans issued has been larger than repayments of old loans since March 2013 and as a result the housing loan portfolio has grown by 0.9% over the year.
Uute väljastatud eluasemelaenude maht on alates 2013. aasta märtsist ületanud varasemate laenude tagasimakseid ning selle tulemusena suurenes eluasemelaenude portfell aastaga 0,9%.
The volume of new consumer loans has also started to grow, though the growth has not passed that of repayments of earlier loans.
Uute tarbimislaenude maht on hakanud samuti kasvama, kuid kasv ei ole seni varasemate laenude tagasimakseid ületanud.
Both corporate and household borrowing will remain moderate in the coming years.
Ettevõtete ja majapidamiste laenukasv jääb ka lähiaastatel mõõdukaks.
Loan growth will be supported by the expected growth in demand and in investment activity.
Laenukasvu toetab oodatav nõudluse ja investeerimisaktiivsuse kasv.
The Eesti Pank forecast of December 2013 expects the total stock of domestic bank loans to companies and households to increase by 4% in 2014 and by 6% in 2015.
Eesti Panga 2013. aasta detsembriprognoosi järgi suureneb ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud kodumaiste pangalaenude maht 2014. aastal 4% ja 2015. aastal 6%.
Interest rates remain favourable for borrowers.
Intressikeskkond püsib laenuvõtja jaoks soodne.
Domestic deposits and loan repayments were again sufficient in 2013 to cover the new loans that were issued.
Kodumaistest hoiustest ja laenutagasimaksetest piisas 2013. aastal endiselt uute pangalaenude väljastamiseks.
Even though the interest margins on new bank loans are somewhat higher than in the past couple of years, the interest expenses of companies and households are small because base interest rates are very low.
Hoolimata sellest, et uute pangalaenude intressimarginaalid on mõnevõrra kõrgemad kui paaril varasemal aastal, on ettevõtete ja majapidamiste intressikulud tänu väga madalatele baasintressimääradele väikesed.
The Lending Review is an annual publication by Eesti Pank on the financing needs and borrowing of the non-financial sector.
Majanduse Rahastamise Ülevaade on kord aastas ilmuv väljaanne, milles Eesti Pank avaldab reaalsektori rahastamisvajaduse ja laenamise ülevaate.
It contains statistics on banking and leases, and analysis of financial accounts and credit supply and demand.
See hõlmab panga- ja liisingustatistikat, finantskontode analüüsi ning laenunõudlust ja -pakkumist.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board took note of the report on the work of the internal audit department in the past year.
Nõukogu võttis teadmiseks siseauditi osakonna eelmise aasta töö aruande.
The Supervisory Board had its first reading of the report on the activities of the Supervisory Board in 2013, which will be included in the annual report of Eesti Pank for the first time.
Lisaks oli nõukogus esimesel lugemisel Eesti Panga nõukogu 2013. aasta tegevuse aruanne, mis esmakordselt lisatakse Eesti Panga eelmise aasta aruandele.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 18 March.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 18. märtsil.
He explained his conviction that the new board will be able to manage its duties.
Laar avaldas veendumust, et uus nõukogu saab oma ülesannetega igati hakkama.
“The make-up of the board is designed for sustainability and the board will be able to handle all its current responsibilities and to carry out the oversight function that it has been given.”
„Nõukogu koosseisus on arvestatud järjepidevust ning nõukogu suudab toime tulla nii praeguste ülesannetega, kui ka täita sisuga nõukogule pandud järelevalvefunktsiooni.“
Rein Minka graduated in economics from the University of Tartu and is a former Deputy Governor of Eesti Pank.
Rein Minka on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal, ta on endine Eesti Panga asepresident.
The authority of the current Supervisory Board of Eesti Pank will end on 17 February this year.
Eesti Panga nõukogu praeguse koosseisu volitused kestavad kuni 17. veebruarini käesoleval aastal.
Mart Laar is Chair of the Eesti Pank Supervisory Board until 12 June 2018.
Mart Laar on ametis Eesti Panga nõukogu esimehena kuni 12. juunini 2018. aastal.
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisainfo:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This year saw the 150th anniversary of Miina Härma’s birth on 9 February.
9. veebruaril möödus Miina Härma sünnist 150 aastat.
“This collector coin lets the Estonian people remember their great composer, choir leader and music teacher.
„Selle meenemündiga peab eesti rahvas meeles oma suurt heliloojat, koorijuhti ja muusikaõpetajat.
Miina Härma was also a part of the national movement and made an important contribution to our 145-year long tradition of song festivals and to the creation of our national flag 130 years ago”, explained Toomas Kiho, a member of the advisory committee.
Miina Härma oli samuti rahvusliku liikumise tegelane, kel oli oma panus niihästi meie 145 aasta pikkuses laulupeotraditsioonis kui ka rahvuslipu sünnis 130 aastat tagasi,“ selgitas nõuandva kogu liige Toomas Kiho.
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2014 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (10€) on the reverse.
Kujunduse kohustuslikud elemendid on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2014 mündi aversil ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) reversil.
Designs for entry in the competition should be submitted by 14 March 2014 at noon to Eesti Pank at: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Konkursi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 14. märts 2014 kell 12.00 Eesti Pangas aadressil: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
The detailed technical, participation and assessment conditions and criteria
Konkursi reglemendi täpsete tehniliste, osalemise ja hindamise tingimustega saab tutvuda Eesti Panga kodulehel.
Once the coin is released, the winning designer will receive a prize of 2000 euros.
Kujunduskonkursi võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 2000 eurot.
The advisory committee invited by Eesti Pank to consider ideas for commemorative coins and collector coins came together in December last year to assess proposals for coins and to give an expert opinion on the key events, anniversaries and people that Estonia should commemorate in the coming years and for which Eesti Pank could consider issuing commemorative or collector coins.
Eesti Panga juurde loodud meene- ja mälestusmüntide ideekavandeid hindav nõuandev kogu loodi möödunud aasta detsembris eesmärgiga analüüsida meene- ja mälestusmüntide ideekavandeid ning saada eksperthinnang eelseisvate aastate Eestile oluliste sündmuste, tähtpäevade ja isikute tähistamiseks, mille puhul kaaluda meene- või mälestusmündi väljaandmist.
More information on the commemorative coins issued by Eesti Pank and be found on the Eesti Pank website.
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehel.
Additional information:  Inga Soom  Cash and Infrastructure Department  Eesti Pank  Tel: 668 0837 inga.soom [at] eestipank.ee
Lisateave:  Inga Soom  Sularaha- ja taristuosakond  Eesti Pank  Tel: 668 0837 inga.soom [at] eestipank.ee
In 2013 as a whole, the economy grew by 0.7%, which is less than Eesti Pank had forecast.
2013. aasta kokkuvõttes kasvas majandus 0,7%, mis oli Eesti Panga prognoosiga võrreldes väiksem.
A major role in the slow growth of the fourth quarter was played by the energy sector.
Neljanda kvartali aeglases majanduskasvus mängis suurt rolli energiasektor.
Heat production volumes were one sixth smaller than a year earlier due to the unusually warm weather.
Soojuse tootmise maht oli tavapärasest leebema ilma tõttu kuuendiku võrra väiksem kui aasta varem.
Although this brings down growth in the GDP calculation, lower heating costs eased the pressure on the budgets of households and companies in the short term.
Ehkki SKP arvestuses vähendab see majanduskasvu, leevendasid väiksemad küttekulud vähemalt lühiajaliselt pinget enamiku majapidamiste ja ettevõtete eelarves.
At the same time, households were bolder in their consumption decisions and they not only made unavoidable purchases at the end of last year, but also bought increasing amounts of durable goods.
Majapidamiste tarbimisotsused on seejuures muutunud julgemaks ning lisaks esmavajalikele kaupadele osteti möödunud aasta lõpus üha enam püsikaupu.
However, faster economic growth needs to be accompanied by investment, as sustainable growth should be based on capital growth.
Kiiremaks majanduskasvuks on aga tarbimise kõrval vaja enam investeeringuid, sest kestlik majanduskasv saab toetuda kapitali kasvule.
Investment in new production capacity is not likely to have increased significantly in the fourth quarter.
Investeeringud uude tootmisvõimsusse neljandas kvartalis aga tõenäoliselt märkimisväärselt ei kasvanud.
Imports of capital goods declined in the fourth quarter if transport vehicles are excluded, imports of which increased due to investment by state companies.
Kui jätta kõrvale transpordivahendid, mille import kasvas riigiettevõtte investeeringu tõttu, siis neljandas kvartalis kapitalikaupade sissevedu vähenes.
Utilisation of production capacity is now close to its average level of before the crisis, meaning that the need for new investment is increasing.
Tootmisvõimsuse rakendatus on samas praegu buumieelse keskmise lähedal, mistõttu on suurenenud vajadus uute investeeringute järele.
Although preliminary assessments show that economic growth was lower than was forecast, demand in the external environment is gradually recovering.
Kuigi majanduskasv jäi esialgsel hinnangul prognoositule alla, on väliskeskkonna nõudlus siiski tasapisi elavnemas.
The output of manufacturing industries increased by notably more than GDP did in the fourth quarter, growing by a seasonally adjusted 2% in the quarter, while value added increased by 10% over the year according to initial estimates.
Töötleva tööstuse toodang kasvas neljandas kvartalis märksa enam kui SKP – kvartalivõrdluses hooajalisi tegureid arvesse võttes 2% ja lisandväärtus esialgsel hinnangul aastavõrdluses 10%.
Sales growth in the manufacturing sector was supported in the fourth quarter by increased exports towards the euro area, though exports of manufactured goods away from the euro area declined.
Tööstussektori müügi kasv toetus neljandas kvartalis suurenenud euroala-suunalisele ekspordile, kuid väljapoole euroala tööstussektori eksport vähenes.