natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment growth accelerated and seasonally adjusted unemployment fell substantially from the previous quarter.
Hõive kasv kiirenes ja tööpuudus kahanes hooajalisi tegureid arvestades märgatavalt ka eelmise kvartaliga võrreldes.
The share of the working age population in employment has been higher than it was at the peak of the boom for four quarters now.
Hõivatute osakaal tööealiste hulgas on juba neljandat kvartalit suurem kui oli buumi tippajal.
The unemployment rate was a little more than one percentage point lower then than it is now, but this was because labour force participation was lower.
Toona oli küll töötuse määr veidi üle protsendipunkti madalam kui praegu, kuid seda väiksema tööjõus osalemise tõttu.
The optimistic scenario in the labour force survey is counterbalanced however by some other sources of data that show employment growth slowing in the third quarter and unemployment climbing.
Tööjõu-uuringu optimistlikule hinnangule vastukaaluks viitavad aga mõned muud andmeallikad, et hõive kasv kolmandas kvartalis hoopis pidurdus ja tööpuudus suurenes.
Tax and Customs Board data on recipients of wage income paid out show that they have been fewer in number in monthly terms since the second quarter of the year.
Näiteks maksu- ja tolliameti andmed maksustatud palgatulu saajate kohta näitavad, et nende arv on alates selle aasta teisest kvartalist kuu võrdluses kahanenud.
The number of declared recipients of wage income in September was probably lower than it was a year earlier.
Septembris oli deklareeritud palgatulu saajate arv tõenäoliselt väiksem kui aasta eest.
Data from Eesti Töötukassa, the Estonian unemployment insurance fund, show that the number of registered unemployed has been slightly higher than a year earlier since August.
Töötukassa andmete kohaselt on registreeritud töötute arv olnud alates augustist veidi suurem kui möödunud aastal.
These divergences in estimates may have been caused by changes in labour market institutions, but they indicate that employment growth may be overestimated by the labour force survey.
Kuigi hinnangute lahknevused võivad olla tekkinud tööturu institutsioonide muutuste tõttu, viitavad erinevused pigem sellele, et tööjõu-uuringu hinnang hõive kasvule on ülehinnatud.
The flash estimate from Statistics Estonia showing GDP growth to have slowed in the third quarter and the accelerating rise in employment together imply labour force productivity has fallen.
Arvestades statistikaameti kiirhinnangut, mille kohaselt majanduskasv kolmandas kvartalis aeglustus, ja hõive kasvu kiirenemist, on tööjõu tootlikkus kahanenud.
Data from the Tax and Customs Board also indicate accelerating rises in wages, so corporate profits probably fell faster in the third quarter than previously in consequence.
Lisaks viitavad maksu- ja tolliameti andmed palgatõusu kiirenemisele: ettevõtete kasum kahanes seega kolmandas kvartalis tõenäoliselt tempokamalt kui varem.
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The total volume of credit and debit on the current account has been smaller than a year previously throughout this year, which indicates that activity has declined in the Estonian external economy.
Sel aastal on jooksevkonto kreediti ja deebeti maht kokku olnud aastatagusest ajast väiksem, mis viitab sellele, et Eesti välismajanduse aktiivsus on vähenenud.
The statistics on the third quarter of 2015 will be published with a comment on 9 December.
2015. aasta kolmanda kvartali statistika koos kommentaariga avaldame 9. detsembril.
1 The quarterly balance of payments is compiled from a combined system of representative primary data sources, including surveys of companies, while the monthly balance of payments draws from a considerably smaller database.
1 Kui kvartali maksebilanss koostatakse esindusliku algallikate kombineeritud süsteemi põhjal (sh äriühingute küsitlused), siis kuu maksebilanss koostatakse märksa väiksema andmebaasi alusel.
In a presentation to a conference on the Estonian economy, Mr Hansson said that the current GDP growth rate of around 2% is to be expected given the state of the economies in our trading partners.
Eesti majandusarengu konverentsil ettekandega esinenud Ardo Hanssoni hinnangul on praegune umbes 2% suurune majanduskasv ootuspärane tulemus kaubanduspartnerite majandusolukorda hinnates.
He said that the economy could grow faster than it is at present as its long-term achievable growth rate is 3-4%.
Hanssoni hinnangul saaks Eesti majandus kasvada praegusest kiiremini, sest pikemas vaates on Eesti majandusele jõukohane kasv 3-4%.
His presentation emphasised that income levels in Estonia cannot sustainably be increased by the government boosting demand.
Hanssoni rõhutas oma ettekandes, et valitsuse poolt nõudluse kasvatamisega ei saa sissetulekutaset Eestis kestlikult tõsta.
“Estonia has more than ever to gain from structural reforms that support growth.
„Eestil on senisest enam võita kasvu soodustavatest struktuurireformidest.
Technological development and improvement in labour productivity are the foundations for the ability to grow”.
Majanduse kasvuvõime alustalad on tehnoloogiline areng ja tootlikkuse tõus.“
Economic growth in Estonia since the crisis has come largely from increased employment, but employment is subsiding as a source of growth for the economy because the Estonian population is shrinking.
Hanssoni sõnul on majanduskriisi järel Eestis majanduskasv tulnud suures osas hõive tõusu abil, kuid hõive jõud majanduse kasvuallikana on raugemas, sest Eesti elanikkond kahaneb.
“There has been a great leap forward in the share of the population that is active in the labour market in Estonia and we have passed Finland, but there is still space for further advances before we catch up with Sweden.
„Eestis on tööturul aktiivsete inimeste osakaal teinud arenguhüppe ja me oleme möödunud Soomest, kuid Rootsiga võrreldes on veel arenguruumi.
Having more people participate in the labour market is one way the Estonian economy can grow”.
Kui rohkem inimesi osaleb tööturul, siis see on üks võimalus kasvatada Eesti majandust.“
The purchasing power adjusted productivity of employees in Estonia has reached 63% of the European Union average, but the rate of increase has slowed in recent years.
Eestis on ostujõuga korrigeeritult töötajate tootlikkus jõudnud 63%ni Euroopa Liidu keskmisest, kuid kasv on viimastel aastatel aeglustunud.
Ardo Hansson explained,
Ardo Hansson: „
“There are more than 15,000 euros of machinery and equipment per employee in Estonia, which is three times what there was in 2000, but only half as much as there is in Finland or Germany.
Eestis on masinaid ja seadmeid töötaja kohta enam kui 15 000 euro väärtuses, mis on kolm korda rohkem Eesti tasemest 2000. aastal, kuid kaks korda vähem Soome ja Saksamaa tasemest.
The closer the economy comes to that 'peak', the more effort is required for growth”.
Majanduses „tipule“ lähemal olles tuleb kasv suurema vaevaga.“
He said that a smaller part of income is being invested in Estonia than before, at a point where financing conditions for investment are good and Estonian companies are in a strong position financially.
Hanssoni sõnul kulutatakse võrreldes varasemaga Eestis investeeringutele väiksema osa tuludest olukorras, kus investeeringute rahastamisvõimalused on head ja Eesti ettevõtete rahanduslik seis on tugev.
If the economy does not modernise faster than it has been doing, stagnation could set in.
Kui majanduses ei toimu senisest kiiremat moderniseerimist, siis võib tekkida stagnatsioon, ütles Hansson.
However, Estonia still has several advantages over the rest of the European Union and the euro area, as it has a flexible labour market, the chance to bring in technology from more advanced economies, good financing conditions and a strong banking sector, lower corporate indebtedness than before, little bureaucracy, relatively low labour costs, and strong public finances and low government debt.
Eestil on samas palju eeliseid ülejäänud Euroopa Liidu ja euroalaga võrreldes – paindlik tööturg, võimalus võtta olemasolevaid tehnoloogiad üle arenenud majandustest, head rahastamisvõimalused ja tugev pangandussektor, varasemast madalam ettevõtete laenukoormus, vähene bürokraatia, suhteliselt madalad tööjõukulud ning korras riigirahandus ja madal riigivõlg.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee  https://twitter.com/EestiPank
The flash estimate gives a worse picture of growth than might have been expected from the monthly data.
Kiirhinnangu põhjal oli majanduskasv kehvem, kui kuiste andmete pealt oodata võis.
Weakness in the industrial sector and in exports indicates that the rise in production costs in recent years may have harmed competitiveness.
Tööstussektori ja ekspordi nõrk olukord viitab sellele, et viimaste aastate jooksul toimunud tootmise kallinemine võib olla halvendanud konkurentsivõimet.
Households and companies do not expect the economy to worsen in the coming months.
Majapidamised ja ettevõtted ei oota siiski lähikuudel majandusolukorra halvenemist.
Although growth overall in the economy was weak in the third quarter, the confidence surveys of the European Commission and the Estonian Institute of Economic Research have ticked up in recent months.
Kuigi majanduskasv oli kolmanda kvartali kokkuvõttes kesine, on Euroopa Komisjoni ja konjunktuuriinstituudi kindlustunde baromeetrid viimastel kuudel paranenud.
Confidence has risen in industry and services, and among customers.
Kasvanud on nii tööstuse, teenindussektori kui ka tarbijate kindlustunne.
Lower production volumes in the industrial sector were one of the main reasons why growth was lower in the third quarter than in the second.
Tööstussektori toodangu mahu vähenemine oli aga kolmandas kvartalis üks peamine põhjus, miks majanduskasv teise kvartaliga võrreldes kahanes.
Monthly data indicate that production fell throughout the whole of the third quarter in almost half of the sectors of industry.
Tööstussektoris vähenes toodang kuiste andmete põhjal pea pooltes harudes kogu kolmanda kvartali jooksul.
Domestic demand was more of a contributor to growth and was supported by increased consumption and a smaller fall in investment.
Majanduskasvu panustas aga pigem sisenõudlus, mida toetasid tarbimise suurenemine ja investeeringute vähenemise aeglustumine.
Eesti Pank will publish a new forecast in December.
Eesti Pank avaldab uue prognoosi detsembris.
Additional information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
People prefer more and more to use bankcards and are cutting down on cash.
Järjest rohkem eelistatakse kasutada pangakaarti ja vähem sularaha.
The survey discovered that 95% of Estonian residents get their income transferred to a bank account and 3% receive their income only in cash.
95% elanike sissetulek laekub pangaülekandena, samas kui 3% eestimaalasi saab sissetuleku ainult sularahas.
Income in cash comes from selling or from rent or similar.
Sularahas saadakse näiteks tulu asjade müügist, üüritulu jms.
Ten years ago, around one third of people in Estonia got their income only in cash.
Veel kümme aastat tagasi sai sissetuleku ainult sularahas ligi kolmandik elanikest.
One tenth of residents use only cash to pay for their purchases.
Kümnendik elanikkonnast tasub ostude eest ainult sularahas.
Statistics from Eesti Pank show that residents of Estonia make some 700,000 card payments each day, which is three times as many as ten years ago.
Eesti Panga statistika põhjal teevad Eesti elanikud ligi 700 tuhat kaardimakset päevas, kolm korda rohkem kui kümne aasta eest.
The most active users of cards are the young and those with higher incomes, but the use of bankcards by the retired has increased noticeably since 2013.
Pangakaarte kasutavad aktiivsemalt noored ja suurema sissetulekuga elanikud, kuid 2013. aastaga võrreldes on kaardikasutus sagenenud ka pensionäride hulgas.
Payments are being made more and more through bank channels.
Makseid tehakse üha enam pangakanalite kaudu.
Internet bank payments are popular for regular payments such as bills for electricity, utilities or telephones, using standing orders with or without e-invoices.
Regulaarsete maksete (nt elektri- jm kommunaalteenuste ning telefoniarved) puhul eelistatakse kasutada kas internetipanka, e-arve püsimaksekorraldust või püsikorraldust.
Survey data from 2001 showed 82% of Estonian residents making regular payments in the offices of the service providers, and only 17% using internet banks.
2001. aasta uuringu andmetel tegi 82% elanikest regulaarsed maksed teenusepakkuja kontoris ning internetipanka kasutas selleks vaid 17% elanikest.
One quarter of residents have bought goods from a foreign seller over the internet in the past year.
Veerand elanikest on ostnud viimase aasta jooksul kaupu välismaistelt müüjatelt interneti vahendusel.
The survey shows though that the popular understanding of how fast payments are made between banks has not really changed.
Uuringu tulemused aga näitavad, et elanike arusaam pankadevaheliste maksete liikumise kiirusest ei ole väga muutunud.
The survey by TMS Emor was conducted in September this year and covered 954 households, with respondents aged between 18 and 74.
Tänavu septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 954 leibkonda ning küsitleti elanikke vanuses 18–74.
TNS Emor has been conducting the F-monitoring survey since 1998.
TNS Emor on korraldanud uuringut F-monitor alates 1998. aastast.
The survey observes changes in how Estonian residents use money and in the options and desires behind their financial behaviour.
Uuringu eesmärk on vaadelda muutusi Eesti leibkondade rahakasutuses ning finantskäitumise võimalustes ja soovides.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Recent risk assessments reveal that if a set of very bad circumstances were to coincide, up to 500 million euros in capital could be needed
Viimaste perioodide riskihinnangud näitavad, et väga halbade asjaolude kokkulangemisel võib kapitalivajadus ulatuda 500 miljoni euroni
More reserve capital will give the bank a stronger capital structure
Suurem reservkapital tähendab tugevamat kapitali struktuuri
The central bank plans to almost triple its total capital over the long term to 1.2 billion euros
Keskpank plaanib kasvatada kapitali kogumahtu pikema aja jooksul ligi kolm korda 1,2 miljardi euroni
Eesti Pank’s capital buffers are amongst the smallest of any central bank in the euro area measured against participation in the capital of the European Central Bank
Eesti Panga kapitalipuhver on euroala keskpankade seas üks väiksemaid, kui arvestada osalust Euroopa Keskpanga kapitalis
Governor of Eesti Pank Ardo Hansson sent a proposal to leaders of the Riigikogu requesting a decision on whether Eesti Pank can increase its reserve capital.
Keskpanga president Ardo Hansson saatis Riigikogu juhatusele ettepaneku, millega küsib Riigikogult otsust, kas Eesti Pank peaks suurendama oma reservkapitali.
The capital buffers of Eesti Pank are made up of fixed capital, reserve capital and other capital buffers.
Eesti Panga kapitalipuhvrid koosnevad põhikapitalist, reservkapitalist ja muudest kapitalipuhvritest.
The central bank has built up other capital buffers of 251 million euros so that the total capital buffers held by the bank are 451 million euros.
Muid kapitalipuhvreid on keskpank kogunud 251 miljonit eurot, nii et kõike kokku arvestades ulatub keskpanga kapitalipuhvrite kogumaht 451 miljoni euroni.
“Recent risk assessments reveal that if a set of very bad circumstances were to coincide, up to 500 million euros in capital could be needed.
„Viimaste perioodide riskihinnangud näitavad, et väga halbade asjaolude kokkulangemisel võib Eesti Panga kapitalivajadus ulatuda 500 miljoni euroni.
This makes it reasonable to increase the reserve capital to that amount, because by law the reserve capital is intended to cover losses”, explained Mr Hansson.
Seetõttu oleks mõistlik kasvatada reservkapital sama suureks, sest seaduse kohaselt on reservkapital mõeldud kahjude katmiseks,“ selgitas Hansson.
He said that the structure of the capital of the central bank would become stronger if the Riigikogu allowed Eesti Pank to increase its reserve capital.
Hanssoni sõnul muutuks keskpanga kapitali struktuur tugevamaks, kui Riigikogu lubaks Eesti Pangal reservkapitali suurendada.
"Unlike for other capital buffers, there are restrictions in the law on what we can use the reserve capital for.
„Erinevalt muudest kapitalipuhvritest on reservkapitali kasutamise piirangud seaduses kirjas.
If the Riigikogu decides that the reserve capital of the central bank should be increased, Eesti Pank plans to do it gradually from profits earned in the years ahead.
Kui Riigikogu otsustab keskpanga reservkapitali suurendada, siis plaanib Eesti Pank kasvatada reservkapitali järk-järgult tulevaste aastate kasumi arvelt.
The Eesti Pank Supervisory Board decides each year how much of the profit from the previous year should go to the capital buffers of the central bank and how much to funding the state budget.
Eesti Panga nõukogu otsustab igal aastal, kui palju eelmise aasta kasumist suunata keskpanga kapitalipuhvritesse ja kui palju riigieelarvesse.
Since Estonia joined the euro in 2011, the Supervisory Board has set a long-term goal for the central bank to increase its capital buffers to the average level of the central banks of the euro area, in proportion to the size of the subscription of the central banks to the European Central Bank.
Keskpanga nõukogu võttis pärast Eesti eurole üleminekut 2011. aastal pikaajaliseks sihiks selle, et keskpanga kapitalipuhvrid peaks kasvama seni, kuni see jõuab euroala keskpankade kapitalipuhvrite keskmise tasemeni (arvestades keskpankade osaluse suurust Euroopa Keskpangas).
This means Eesti Pank needs to have twice or three times as much total capital as it has had before now, and it should hold around 1.2 billion euros.
See tähendab, et Eesti Panga kapitalipuhvrid peaks praeguste hinnangute kohaselt olema senisest kaks-kolm korda suuremad ehk umbes 1,2 miljardit eurot.
By law it is the Eesti Pank Supervisory Board that decides how much of the annual profit should go to the capital buffers of the central bank and how much to funding the state budget.
Seaduse kohaselt otsustab Eesti Panga nõukogu, kui palju iga-aastasest kasumist kogutakse keskpanga kapitalipuhvriteks ja kui palju eraldatakse riigieelarvesse.
The capital key for Eesti Pank is 0.274%.
Eesti Panga puhul on kapitalivõtme suurus 0,274%.
As the income and liabilities from joint activities are divided amongst the euro-area central banks using the capital key, the Supervisory Board of Eesti Pank has decided that the bank needs to hold capital buffers that correspond to the capital key proportion of the average of all the central banks in the euro area.
Kuna ühistegevuse tulud ja riskid jagatakse euroala riikide keskpankade vahel kapitalivõtme alusel, peavad Eesti Panga nõukogu otsuse järgi olema ka Eesti Panga kapitalipuhvrid kapitalivõtit arvestades euroala keskpankade keskmisel tasemel.
However, the capital buffers of Eesti Pank are currently among the smallest in the euro area measured against the capital key, and so the Supervisory Board has set the goal of increasing the capital over the long term.
Eesti Panga kapitalipuhvrid on aga praegu euroala keskpankade seas kapitalivõtit arvestades ühed väiksemad ja seetõttu ongi Eesti Panga nõukogu seadnud sihiks kapitali pikaajalise kasvatamise.
The proposal sent by Eesti Pank Governor Ardo Hansson to the Riigikogu with detailed reasoning can be found on the Eesti Pank website in Estonian.
Vaata Riigikogu juhatusele saadetud Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni ettepanekut koos põhjendustega
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee   Meediapäringud: press [at] eestipank.ee  https://twitter.com/EestiPank
Prices will stop falling in the next few months
Lähikuudel hinnalangus peatub
Inflation in the euro area is below expectations as commodities prices continue to slide
Euroala inflatsioon on oodatust aeglasem, kuna toormed on jätkuvalt odavad
Declining prices for a year and a half have dampened the price expectations of companies
1,5 aastat kestnud hinnalangus on kahandanud ettevõtete hinnaootusi
Data from Statistics Estonia show that consumer prices were 0.1% higher in October than in September, while the drop in prices over the year was down to 0.6%.
Tarbijahinnad tõusid statistikaameti teatel oktoobris septembriga võrreldes 0,1%, aasta võrdluses aeglustus hinnalangus 0,6%ni.
The average price level in the euro area was no different from the level of last October.
Euroala keskmine hinnatase eelmise aastaga võrreldes oktoobris ei muutunud.
Prices were down because of the broad-based fall in energy prices as motor fuels, heating energy and electricity all became cheaper.
Hinnalanguse taga oli energia laiapõhjaline odavnemine, st odavnesid mootorikütused, soojusenergia ja elekter.
The drop in the electricity price was the smallest seen in the past two years.
Elektri hinna langus oli samal ajal viimase kahe aasta väikseim.
Manufactured goods were 0.3% down in price at the same time, indicating that the effect of the depreciation of the euro has not yet passed into consumer prices.
Tööstuskaubad odavnesid samal ajal 0,3%, mis viitab sellele, et euro odavnemise mõju pole ikka veel tarbijahindadesse jõudnud.
Year on year inflation will start to draw on a low comparison base from November, and so it may be supposed that prices will stop falling in the coming months and that inflation will start to pick up gradually at the start of next year.
Alates novembrist hakkab hindade aastakasvus avalduma aastatagune madalam võrdlusbaas, mistõttu võib eeldada, et hinnalangus peatub lähikuudel ja järgmise aasta alguses hakkab inflatsioon järk-järgult kiirenema.
The effect of the comparison base is large for both energy and food because the sharpest fall in the oil price came at the start of 2015.
Võrdlusbaasi mõju on suur nii energia kui ka toiduainete hinna puhul, sest nafta hinnalangus oli kõige järsem just 2015. aasta alguses.
At this time food prices started to be affected strongly by the Russian import ban.
Sel ajal hakkas toiduainete hindades tugevamalt avalduma Venemaa kehtestatud impordikeelu mõju.
Although short-term inflation expectations have come down a little in recent months, long-term expectations for inflation remain unchanged at 1.9%.
Kuigi euroala lühiajalised inflatsiooniootused on viimastel kuudel pisut vähenenud, püsivad pikaajalised inflatsiooniootused muutumatuna 1,9% tasemel.
Declining prices for around a year and a half have dampened the price expectations of Estonian consumers and companies.
Ligi poolteist aastat kestnud hinnalanguse periood on mõjutanud ka Eesti tarbijate ja ettevõtete hinnaootusi.