natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Corrections are continuing in the property sector and there are signs of a slowdown in private consumption growth.
Eratarbimise kasv on aeglustunud ning eluasemeturu aktiivsus püsib madal.
The competitiveness of Estonian enterprises in external markets remains strong.
Eesti ettevõtete konkurentsivõime välisturgudel püsib tugev.
According to estimates, the current account deficit continued to narrow in the third quarter as well.
Jooksevkonto puudujääk kahanes hinnangute põhjal ka kolmandas kvartalis.
Inflation will start to decrease already in the second half of 2008.
Inflatsioon hakkab alanema juba 2008. aasta teises pooles.
In conjunction with slowing domestic demand, price pressures have also started to subdue.
Sisenõudluse kasvu aeglustudes on järele andmas ka sisemaised hinnatõususurved.
However, the price growth of raw materials of foreign origin, especially food, has been faster than expected, which is why inflation as a whole is slightly higher than forecasted.
Samas on välismaist päritolu toorme, ennekõike toiduainete hindade tõus olnud oodatust suurem ning inflatsioon tervikuna seega prognoositust mõnevõrra kiirem.
The Estonian financial system is continuously strong; the period of rapid growth has not undermined the banking sector.
Eesti finantssüsteem on jätkuvalt kindel, kiire kasvu periood ei ole pankade tugevust vähendanud.
As economic growth slows, the credit risk that accumulated during the time of fast credit growth is more likely to materialise.
Majanduskasvu aeglustudes on oodata kiire laenukasvu ajal kuhjunud krediidiriski senisest suuremat realiseerumist.
In international comparison, the respective indicators of the Estonian banking sector are still at a very low level, having grown from 0.3% at the beginning of 2007 to 0.6% at the end of the year.
Rahvusvahelises võrdluses püsivad Eesti panganduse vastavad näitajad endiselt heal ehk väga madalal tasemel, kasvades käesoleva aasta alguse 0,3 protsendilt 0,6 protsendini aasta lõpus.
Although the stress tests of banks’ lending portfolios indicate the share of bad loans may rise to 1.3% should the base forecast materialise, all the banks operating in Estonia meet the established capital requirements without including any additional capital.
Kuigi pankade laenuportfellide tugevusanalüüsi põhjal võib halbade laenude osakaal Eesti Panga põhiprognoosi paikapidamisel suureneda 1,3 protsendini, täidavad kõik Eestis tegutsevad pangad kehtivaid kapitalinõudeid ilma täiendavat kapitali kaasamata.
The banks have sufficient capital and liquidity buffers to hedge possible risks.
Võimalike riskide maandamiseks on pankadel olemas piisavad kapitali- ja likviidsuspuhvrid.
The government and the private sector should act responsibly and remain flexible.
Valitsus ja erasektor peavad majandama vastutustundlikult ning säilitama paindlikkuse.
Due to the recent agitation in the international money and capital markets, investors have become more cautious in respect of the Baltic markets as well.
Mõnda aega rahvusvahelistel raha- ja kapitaliturgudel kestnud ärevuse mõjul on investorid muutunud ettevaatlikumaks ka Balti riikide suhtes.
In a situation like this the responsible behaviour of our financial intermediaries, enterprises, households, as well as the government and regulators is extremely important.
Sellises olukorras on Eesti jaoks otsustava tähendusega meie finantsvahendajate, ettevõtete, eraisikute ning valitsuse ja seadusandjate vastutustundlik käitumine.
If the economy develops according to the forecasts that formed the basis for the state budget, the government should keep the 2008 budget in a surplus of at least 2% of GDP.
Kui majandus areneb eelarve aluseks olnud prognooside järgi, on valitsusel mõistlik hoida 2008. aasta riigieelarve ülejäägiga, mis ulatuks vähemalt 2 protsendini SKPst.
In the case of lower tax revenues it is important to be flexible and prepared to cut costs.
Kehvemate maksulaekumiste korral tuleb säilitada paindlikkus ka kulude vähendamiseks.
In addition, banks’ lending decisions should be in compliance with the changing economic environment and take account of the expected fluctuations in their customers' income and solvency in the next years.
Samuti on oluline, et pankade laenuotsused oleksid kooskõlas kohanduva majanduskeskkonnaga ning arvestaksid klientide sissetulekute ja maksevõime muutusi eelolevatel aastatel.
Eesti Pank will publish the next regular economic policy statement in February 2008.
Eesti Pank avaldab järgmise korralise majanduskommentaari 2008. aasta veebruaris.
Overview of the latest economic developments
Ülevaade majanduse viimastest arengusuundumustest
General external environment  In the last months of 2007, the global economy has been following earlier trends.
Üldine väliskeskkond  Maailmamajanduse areng on 2007. aasta viimastel kuudel järginud varasemaid suundumusi.
Commodity prices have remained close to historically high levels.
Toormehinnad on püsinud eelnevatel aastatel täheldatud kõrgtasemete lähedal.
The problems in the real estate market and the financial sector are still on the agenda and have brought about a decline in economic activity as well as in stock prices and the US dollar exchange rate.
Probleemid kinnisvaraturul ja finantssektoris on endiselt lahenduseta, mis on omakorda toonud kaasa majandusaktiivsuse alanemise ning aktsiahindade ja USA dollari kursi languse.
Both the European Central Bank (ECB) and the US Federal Reserve have provided additional liquidity to calm the financial markets.
Omapoolse likviidsuse lisamisega on finantsturge püüdnud rahustada nii Euroopa Keskpank kui ka USA Föderaalreserv.
Nevertheless, the aggregate economic indicators for the third quarter turned out to be better than expected in the US, the euro area and also Japan.
Samas osutusid kolmanda kvartali majanduskasvu koondnäitajad USAs, euroalal ja ka Jaapanis üllatuslikult oodatust paremaks.
In the commodities market, the oil price exceeded 99 dollars per barrel for several times in November.
Toormeturul ületas nafta barrelihind novembris korduvalt 99 dollari taseme.
The highest daily closing price stood at 98.88 dollars per barrel.
Kõrgeimaks päevaseks sulgemishinnaks jäi 98,88 dollarit barreli eest.
The dollar appreciated against the euro even further.
USA dollar odavnes euro suhtes veelgi.
The USD/EUR exchange rate exceeded the level of 1.49 dollars per euro for several times in intraday trading.
Euro ja dollari vahetuskurss ületas päevasiseselt mitmel korral taseme 1,49 dollarit ühe euro kohta.
The depreciation of the dollar has eased external price pressures slightly, but in the last few months oil and food prices have still been rising faster than expected in the autumn forecast of Eesti Pank.
Kuigi dollari odavnemine on mõnevõrra aidanud vähendada väliseid hinnatõususurveid, on nafta- ja toiduhinnad tõusnud viimastel kuudel mõnevõrra kiiremini, kui Eesti Panga sügisprognoosis eeldasime.
The key ECB interest rates did not change in November.
Euroala baasintressimäärad novembris ei muutunud.
Financial markets expect them to remain unchanged at least until summer 2008, as suggested also in the Eesti Pank forecast.
Finantsturgude ootuste kohaselt peaksid need jääma muutumatuks vähemalt 2008. aasta suveni, mis on kooskõlas ka Eesti Panga prognoosis eeldatuga.
Estonia's economy  The Estonian economic indicators published after the central bank's autumn forecast have so far been in line with the bank's base forecast.
Eesti majandus  Pärast Eesti Panga sügisprognoosi avaldatud Eesti majandusnäitajad on seni üldjoontes kinnitanud keskpanga põhiprognoosi paikapidavust.
Namely, the economy is currently undergoing an adjustment to a more moderate but still strong growth path, and this process is expected to last for about a year.
Nimelt kestab aasta jagu majanduse kasvutempo mõõdukamaks kohandumine, kuid kasv jääb siiski kiireks.
So far, the adjustment has occurred primarily through declining domestic demand.
Majandus on seni kohandunud eeskätt sisenõudluse vähenemise teel.
The competitiveness of Estonian companies has nevertheless remained strong, which has contributed to the improvement of the external balance.
Samas on Eesti ettevõtete ekspordivõime püsinud tugev, mis on kokkuvõttes välistasakaalu parandanud.
Regarding domestic demand, both consumption and investment decreased.
Sisenõudlus vähenes nii tarbimise kui ka investeeringute poolel.
Although the general investment activity decreased in the third quarter, it is still very high as a ratio to GDP.
Kuigi üldine investeerimisaktiivsus kolmandas kvartalis alanes, on see suhtena SKPsse endiselt väga kõrge.
The decline in private consumption growth mostly manifests itself in the growth rate of retailers' sales, which has followed a steady downward trend in the last couple of months.
Eratarbimise kasvu aeglustumine ilmneb eelkõige jaekaubanduse läbimüügi kasvutempo puhul, mis on viimaste kuude jooksul pidevalt alanenud.
According to the Estonian Institute of Economic Research, consumers' scepticism regarding their future income growth deepened in October.
Konjunktuuriinstituudi andmetel muutusid tarbijad oma tulevaste tulude kasvu suhtes skeptilisemaks ka oktoobris.
Consequently, consumption growth might decline even further.
Järelikult võib tarbimiskulutuste kasv edaspidi veelgi väheneda.
The competitiveness of Estonian enterprises in external markets has been strong so far.
Eesti ettevõtete konkurentsivõime välisturgudel on seni püsinud hea.
The aggregate figure of the third-quarter export growth declined to zero, but this stemmed primarily from the transit and subcontracting sector that creates little value added.
2007. aasta kolmanda kvartali ekspordikasv taandus koondnäitajana küll nullini, kuid see oli valdavalt tingitud transiidi- ja allhankesektorist, mille lisandväärtus on väike.
The annual growth of these export sectors, which provide higher value added and are more based on domestic production input, has remained high at 18-19%throughout the year.
Suurema lisandväärtusega ning enam kodumaistel tootmissisenditel põhinevate ekspordiharude aastakasv on terve aasta vältel püsinud ühtlaselt kõrgel 18-19 protsendi tasemel.
The continuous strong export growth and the slowing growth in domestic demand brought along a decline in the trade balance deficit.
Kuna eksport kasvas jätkuvalt jõudsalt ning sisenõudluse kasv pidurdus, vähenes kolmandas kvartalis ka kaubabilansi puudujääk.
This arose from the decrease in imports as a result of weaker domestic demand.
See oli peamiselt tingitud väiksema sisenõudluse mõjul kahanevast impordist.
Unlike exports, the annual growth of imports declined in almost all major fields of activity.
Erinevalt ekspordist vähenes impordi aastakasv pea kõigis olulisemates harudes.
According to monthly estimates, the third-quarter current account deficit decreased to 11% of GDP; in the first quarter it reached over 20%.
Kuiste hinnangute põhjal alanes kolmanda kvartali jooksevkonto puudujääk 11 protsendini SKPst; esimeses kvartalis ulatus see üle 20 protsendi.
The labour market did not exhibit any signs of a recession in the third quarter - quite the contrary.
Tööturu seisukohalt mingeid surutise tundemärke kolmandas kvartalis veel ei ilmnenud - pigem vastupidi.
The number of the unemployed continued rapid decline in terms of both short-term and long-term unemployment.
Töötute arv kahanes jätkuvalt kiiresti ja seda nii lühi- kui ka pikaajalise töötuse puhul.
As expected, the growth of the wage fund slowed in the third quarter but it is still too rapid, since it considerably outpaces that of productivity.
Palgafondi kasv küll aeglustus kolmandas kvartalis oodatult, kuid kasvutempo on sellest hoolimata endiselt liialt kiire, sest ületab märgatavalt tootlikkuse kasvutempot.
However, no signs of a decline in competitiveness have been detected so far.
Seni pole konkurentsivõime vähenemise ilminguid siiski veel näha.
Domestic demand has weakened and wage growth has started to decelerate gradually, but the corresponding impact has lasted for too short a period to reduce internal and offset external price pressures.
Sisenõudlus on nõrgenenud ja palgakasv on hakanud tasapisi aeglustuma, kuid nende protsesside mõju on kestnud veel liiga lühikest aega, et vähendada sisemaiseid ja tasakaalustada väliseid hinnatõususurveid.
Estonia's inflation rate climbed to 9.1% in November; the figure for the euro area stood at 3%.
Novembris kiirenes inflatsioonitempo Eestis 9,1 protsendini; euroalal tervikuna kasvas see 3 protsendini.
However, the price growth of imported raw materials, especially food, has been faster than expected, which is why the headline inflation rate is also slightly higher than forecasted.
Kuigi alusinflatsioon käitub põhiprognoosi järgi, on välismaist päritolu toorme, sealhulgas toiduainete hindade tõus olnud oodatust suurem ning inflatsioon tervikuna seega prognoositust mõnevõrra kiirem.
In fact, the rise in food prices has been the main driving force behind the greater than expected price growth.
Just toiduainete kallinemine ongi olnud prognoositust suurema hinnatõusu peamine põhjus.
For the most part, it will be the revenues from indirect taxes that will decrease because of decreased domestic consumption.
Peamiselt laekub vähem kaudsetest maksudest saadavat tulu, mis on tingitud kodumaise tarbimise alanemisest.
The revenues from direct taxes, which are more related to supply, can still be considered good in terms of tax collection.
Otsestest maksudest saadava tulu laekumist, mis on enam seotud pakkumisega, võib jätkuvalt suhteliselt heaks pidada.
According to current estimates, the consolidated budget surplus for 2007 will be around 2.5% of GDP; i.e., similar to the gross external debt.
Valitsussektori koondeelarve ülejääk jääb käesoleval aastal hetkehinnangute järgi ligi 2,5 protsendi tasemele SKPst, olles sama suur kui valitsussektori koguvälisvõlg.
As concerns the consolidated budget surplus for 2008, the available data points to a decline.
2008. aasta kohta võib olemasolevate andmete põhjal eeldada, et valitsussektori koondeelarve ülejääk kahaneb.
Given the current economic situation and forecasts, it would be reasonable for the Government to keep the budget surplus at 2% of GDP at the least.
Arvestades majanduse hetkeseisu ja tehtud prognoose on valitsusel mõistlik hoida riigieelarve ülejääk järgmisel aastal vähemalt 2 protsendi tasemel SKPst.
Financial stability and potential risks  The second half-year developments in the international money and capital markets have increased investors' risk aversion.
Finantsstabiilsus ja seda ohustavad riskid  Käesoleva aasta teises pooles rahvusvahelistel raha- ja kapitaliturgudel toimunu on investorite riskikartlikkust suurendanud.
It is very likely to affect Estonia's financial environment for at least the next six months.
Selle mõju Eesti finantskeskkonnale jääb suure tõenäosusega püsima veel vähemalt järgnevaks pooleks aastaks.
In this respect, attitude changes in financial markets concerning the European banking and real estate market as a whole are much more relevant for financial intermediaries than the direct impact (rise in money market interest rates and corrections in the stock market).
Seejuures on otsesest mõjust, nagu rahaturu intressimäärade tõus ja korrektsioon aktsiaturul, finantsvahendajate jaoks palju olulisem kogu Euroopa panganduse ja kinnisvaraturu suhtes valitsetavate hoiakute muutus finantsturgudel.
In addition to the tightening of the global liquidity environment, the risk aversion of international investors and the general public as regards the economic and monetary policy outlook of the Baltic States became much stronger.
Lisaks globaalse likviidsuskeskkonna pingestumisele muutus märksa riskikartlikumaks ka rahvusvaheliste investorite ja üldsuse hoiak Balti riikide majandus- ja rahapoliitiliste väljavaadete suhtes.
However, the accompanying greater activity in the money and currency market has not undermined the functioning of the Estonian financial system.
Samas ei ole sellega kaasnenud suurem aktiivsus raha- ja valuutaturul nõrgestanud Eesti finantssüsteemi toimimist.
In the same way, it has not damaged the financing opportunities of Estonian banks, since the price of loan money has increased here just as much as in international markets as a whole.
Samuti ei ole see halvendanud Eesti pankade rahastamise võimalusi, sest laenuraha hind siinsetele pankadele on kasvanud sama palju kui rahvusvahelistel turgudel tervikuna.
Although the beginning period of slower economic growth augments credit risks and the increased risk aversion of investors means the likelihood of the liquidity risk materialising is bigger, the risks to financial stability may still be considered small.
Kuigi alanud aeglasema majanduskasvu periood suurendab krediidiriski ning investorite kasvanud riskikartlikkus likviidsusriski realiseerumise tõenäosust, saab finantsstabiilsust ohustavaid riske pidada kokkuvõttes endiselt madalaks.
However, the likelihood of these risks becoming real has increased.
Nende riskide teostumise tõenäosus on siiski suurenenud.
The consequences of the materialisation of the possible risks can be alleviated by the capital and liquidity buffers collected earlier.
Võimalike realiseeruvate riskide tagajärgi võivad leevendada varem kogutud kapitali- ja likviidsuspuhvrid.
These help the local financial intermediaries survive the forthcoming period without any serious problems.
Nende abil suudavad siinsed finantsvahendajad eelseisva perioodi suuremate probleemideta üle elada.
The materialisation of the credit risks that accumulated during the economic boom is a natural process in the current economic cycle characterised by slower income growth.
Muutunud majandustsüklis, mida iseloomustab tulude aeglasem kasvutempo, on majandusbuumi ajal kuhjunud krediidiriski realiseerumine loomulik protsess.
This is expressed by the fast increase in the share of bad loans.
See väljendub halbade laenude osakaalu kiires kasvus.
The number of bad loans has so far been very small due to rapid credit growth.
Tänu kiirele laenukasvule on halbade laenude osatähtsus olnud seni väga madal.
Thus, their growing share can be considered normal and it does not pose a threat to the smooth functioning of the financial system.
Seega võib nende osakaalu kasvu pidada tavapäraseks ning see ei ohusta finantssüsteemi tõrgeteta toimimist.
Stress tests of banks' loan portfolios indicate that in the near future, possible loan losses will not balloon so much as to force the banks operating in Estonia to look for ways to recover capital to continue with their day-to-day functions.
Pankade laenuportfellide tugevusanalüüs näitab, et võimalikud laenukahjumid ei kasva lähiaastail nii suureks, et Eestis tegutsevad pangad oleksid sunnitud oma tavapärase tegevuse jätkamiseks otsima täiendavaid kapitali taastamise võimalusi.
The banking market is showing signs that credit institutions have become more risk conscious.
Pangandusturul võib märgata, et krediidiasutused on hakanud riske rohkem teadvustama.
This is mainly reflected in their increased prudence in granting credit.
See kajastub peamiselt suuremas konservatiivsuses laenuandmisel.
Asset quality has been good for the past two quarters by both banks and banking groups.
Varade kvaliteet on püsinud viimase kahe kvartali jooksul hea nii pankade kui ka pangagruppide lõikes.
Taking into account the slowing economic growth it is likely the impairment costs of claims will start to increase.
Pidades silmas majanduskasvu aeglustumist on samas tõenäoline, et nõuete allahindluskulud hakkavad lähiajal suurenema.
So far they have been extremely small.
Seni on need olnud ülimadalad.
However, considering the current capitalisation level of our banking sector, it is possible to endure a relatively extensive increase in loans losses.
Pangasektor on olemasoleva kapitaliseerituse taseme juures siiski võimeline taluma ka suhteliselt ulatuslikku laenukahjumite suurenemist.
Besides the credit risk, the liquidity risk deserves also more attention in the periods ahead.
Eelseisvatel perioodidel väärib krediidiriski kõrval suuremat tähelepanu likviidsusrisk, mis on globaalsete likviidsuskeskkonna pingete tõttu suurenenud.
The materialisation of the liquidity risk of the Estonian banking sector depends mainly on the possibilities of parent banks to involve more resources if necessary.
Eesti pangasektori likviidsusriski realiseerumine sõltub eelkõige emapankade võimalustest kaasata vajadusel täiendavaid ressursse.
Based on the currently available information, there exist no circumstances that would considerably restrict the parent banks' access to larger-than-usual resources or significantly increase the price of resources.
Hetkel kättesaadava info põhjal ei ole ilmnenud asjaolusid, mis võiksid emapankade jaoks tavapärasest suurema ressursi kättesaadavust oluliselt piirata või ressursihinda märkimisväärselt tõsta.
As regards the credit market of enterprises, the real estate sector, which has the heaviest debt burden, is at the most risk.
Ettevõtete krediiditurul on enim ohustatud kõrge võlakoormusega kinnisvarasektor.
Namely, real estate developers and construction companies that have taken bigger risks and whose own contribution is small, are the most likely to experience difficulties in servicing their loans.
Nimelt võivad võla teenindamisel kõige tõenäolisemalt raskustesse sattuda kinnisvaraarendajad ja ehitajad, kes on võtnud suuremaid riske ja kelle omaosalus on väike.
The situation of this market segment is further complicated by the extremely cautious attitude of households to property investments.
Selle turusegmendi olukorda raskendavad eraisikute äärmiselt ettevaatlikud hoiakud kinnisvarainvesteeringute suhtes.
This may inhibit the activity in the housing market even more.
See võib eluasemeturu aktiivsust veelgi vähendada.
Slowing growth has brought along a decline in investment growth and thus also a slower increase in corporate debt.
Majanduskasvu alanemine on toonud kaasa investeeringute kasvu aeglustumise ning koos sellega ettevõtete võla aeglasema kasvu.
In the case of corporate loans, there has occurred the expected shift from the real estate sector to other sectors.
Ettevõtetele väljastatud laenude puhul võib täheldada oodatud nihet kinnisvarasektorilt teistele sektoritele.
Low interest rate margins persist owing to banks' competition in financing good projects.
Pankadevaheline konkurents heade projektide rahastamisel toetab madalate intressimarginaalide püsimist.
Supported by employment and rapid wage growth, the economic situation of households is continuously good.
Majapidamiste majanduslik olukord on nii tööhõive kui ka kiire palgakasvu toel püsinud hea.
However, their confidence in further income growth and economic outlooks has decreased.
Nende kindlustunne tulude edasise kasvu ja majandusväljavaadete suhtes on siiski vähenenud.
Since demand diminished in the housing market, the growth of the volume of new housing loans slowed as well in the spring and summer of 2007.
Kuna nõudlus eluasemeturul kahanes, aeglustus 2007. aasta kevadsuvel ka majapidamistele väljastatud uute eluasemelaenude mahu kasv.
Although the growth of other household loans has been robust (over 50%), it has slowed slightly starting from the third quarter.
Majapidamiste muude laenude kasv on püsinud küll hoogne (üle 50 protsendi), kuid on alates kolmandast kvartalist aeglustunud.
All in all, the financial strength of households is satisfactory.
Kokkuvõttes on majapidamiste finantstugevus rahuldav.
Although it is weakened by increasing interest rates and rising inflation, the favourable labour market situation in conjunction with more moderate but still robust wage growth have a reinforcing effect.
Kuigi ühelt poolt nõrgendab seda peale intressimäärade tõusu ka kasvanud inflatsioon, siis teisalt tugevdab seda hea seis tööturul koos mõõdukama, kuid siiski jõudsa palgakasvuga.
Conclusion  The opinion expressed this autumn by foreign investors reflected a more sceptical attitude towards the economy of the Baltic States.
Kokkuvõtteks  Käesoleval sügisel välisinvestorite poolt välja öeldud arvamusavaldustes kõlas varasemast suurem skeptilisus Balti riikide majanduse suhtes.
This provides a supplementary negative undertone to the slowing growth and turbulence in the global financial markets.
See loob aeglustuvale majanduskasvule ja rahvusvahelistel finantsturgudel valitsevale ebakindlusele täiendava negatiivse alatooni.