natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is mainly because of seasonal factors, as the foreign trade surplus for services is usually smaller then as exports of travel and transport services are lower, and the net outflow of income transfers is the largest of the year because of the large payments made to the budget of the European Union.
Selle põhjused on peamiselt hooajalised: aasta alguses on teenuste väliskaubanduse ülejääk tavaliselt aasta väikseim reisi- ja veoteenuste vähese ekspordi tõttu ning tulusiirete netoväljavool on aasta suurim, kuna Euroopa Liidu eelarvesse tehakse mahukaid makseid.
The deficit on the current account was more than double what it was a year earlier, mainly because of the increase in the deficit on the goods account.
Jooksevkonto puudujääk suurenes aastataguse perioodiga võrreldes rohkem kui kaks korda eeskätt kaupade konto puudujäägi kasvust tingituna.
The balance of the goods and services account was down from its surplus of 133 million euros a year ago to a surplus of 28 million euros.
Kaupade ja teenuste ekspordi-impordi konto saldo kahanes aastaga 133 miljoni euro suuruselt ülejäägilt 28 miljoni euroni.
Exports of goods and services were down 1%, but imports were up 1%.
Seejuures vähenes kaupade ja teenuste eksport 1%, ent import suurenes 1%.
Imports of goods crossing the Estonian border were 322 million euros larger than exports going the other way.
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade puhul oli import 322 miljoni euro võrra suurem kui eksport.
Estonian merchants earned 96 million euros from the intermediation of goods in third countries.
Eesti kaupmehed teenisid kolmandates riikides kaupade vahendamise eest 96 miljonit eurot.
The turnover of goods under merchanting was down over the year by more than a quarter and was 14% of the total turnover on the goods account, having been 19% a year earlier.
Vahenduskaubanduse käive kahanes aastaga rohkem kui veerandi võrra ja moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest 14% (aasta tagasi 19%).
The surplus in services was 253 million euros, which is 12% less than in the first quarter of 2015.
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli 253 miljonit eurot ehk 12% vähem kui 2015. aasta esimeses kvartalis.
Exports fell by 4% and imports by 1%.
Eksport kahanes 4% ja import 1%.
The decline in the services surplus was mainly due to transport services, exports of which were down 8% while imports were up 4%.
Teenuste ülejäägi vähenemise põhjuseks olid eelkõige veoteenused, mille eksport kahanes 8%, import aga kasvas 4%.
As the volume of construction services bought in has been steadily shrinking recently, the surplus in construction services increased.
Kuna viimasel ajal on pidevalt vähenenud ostetavate ehitusteenuste maht, suurenes ehitusteenuste ülejääk.
Exports of most types of services were again larger than imports, but that surplus is shrinking because of continuing growth in imports.
Enamiku teenuseliikide eksport oli endiselt impordist suurem, kuid see ülejääk väheneb impordi kasvutrendi tõttu.
The net outflow from investment and other income was 140 million euros, which is a quarter less than in the previous year.
Investeeringutulu ja muude tulude netoväljavool oli 140 miljonit eurot, mida on neljandiku võrra vähem kui eelmisel aastal.
This was because the net outflow of direct investment income declined, with direct investment income from Estonia for non-residents and that from abroad of residents both down.
Selle põhjuseks oli otseinvesteeringutulu netoväljavoolu kahanemine, kusjuures vähenesid nii mitteresidentide otseinvesteeringutulu Eestis kui ka residentide otseinvesteeringutulu välismaal.
There was a preference for withdrawing earned income as dividends, meaning that reinvested income was smaller than usual.
Kuna tulu eelistati välja võtta dividendidena, kujunes taasinvesteeritud tulu maht tavapärasest väiksemaks.
The agricultural subsidies from the European Union were somewhat larger than in the first quarter of 2015, but the net inflow of labour income contracted.
Võrreldes 2015. aasta esimese kvartaliga suurenesid mõnevõrra Euroopa Liidu põllumajandustoetused, vähenes aga tööjõutulu netosissevool.
The surplus on the capital account was 28 million euros, which was one quarter the size of that in the same quarter last year.
Kapitalikonto ülejääk oli 28 miljonit eurot ning seega oli see neli korda väiksem kui eelmise aasta samas kvartalis.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), was a deficit of 84 million euros.
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli 84 miljoni euro suuruses puudujäägis.
This means that the Estonian economy was a net lender to other countries, which it has not been for a long time.
Seega oli Eesti majandus teiste riikide suhtes üle hulga aja netolaenuvõtja.
A more detailed commentary on the statistics on foreign financing can be found on the Eesti Pank website.
Üksikasjalikumalt vaata välisrahastamise statistika kommentaarist.
The balance of payments statistical comment focuses on description of the current account and the capital account.
Maksebilansi statistika kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto peamiste arengute kirjeldamisele.
Additional information:  Reet Kirt  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: 668 0894  Email: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Reet Kirt  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0894  E-post: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
The Estonian economy was last a net borrower in the first quarter of 2014.
Viimati oli Eesti majandus netolaenuvõtja 2014. aasta esimeses kvartalis.
The net inflow of direct investment was 127 million euros, most of which came as growth in the intra-group debt liabilities of non-financial companies.
Otseinvesteeringute netosissevool oli 127 miljonit eurot, millest valdava osa moodustas mittefinantsettevõtete grupisiseste võlakohustuste kasv.
The inflow of equity investment was smaller than usual, as the banks paid out dividends in the first quarter.
Omakapitaliga seotud investeeringute sissevool jäi tavapärasest väiksemaks, kuna esimeses kvartalis maksid pangad dividende.
The net outflow of portfolio investment was 517 million euros, and Eesti Pank invested the most in foreign countries, as before.
Portfelliinvesteeringute netoväljavooluks kujunes 517 miljonit eurot, investeeringuid välisriikidesse tegi endiselt kõige rohkem Eesti Pank.
The central bank invested 400 million euros in foreign securities, and other sectors invested 87 million euros.
Keskpank investeeris välismaistesse väärtpaberitesse 400 miljonit eurot ja ülejäänud sektorid 87 miljonit eurot.
Since 2015, Eesti Pank’s investments in foreign securities have increased by 1.8 billion euros as part of the asset purchase programmes of the European central banks.
Euroopa keskpankade varaostukava raames on Eesti Panga väärtpaberiinvesteeringud suurenenud alates 2015. aastast 1,8 miljardit eurot.
The net inflow of other investment totalled 563 million euros, of which 114 million euros was money received from the European Union’s Structural Funds.
Muude investeeringute netosissevool oli kokku 563 miljonit eurot, millest 114 miljonit eurot oli Euroopa Liidult laekunud tõukefondide raha.
The purchases of securities by Eesti Pank within the asset purchase programme also had a notable impact on the net inflow, as did the settlements transferred by the other sectors to the rest of the world, which reduced the other investment assets of the central bank by 1.2 billion euros1.
Netosissevoolule avaldasid märkimisväärset mõju ka Eesti Panga varaostukava raames ostetud väärtpaberid ja ülejäänud sektorite välismaailma suunatud arveldused, mis vähendasid keskpanga muude investeeringute nõudeid 1,2 miljardit eurot1.
The net international investment position2 at the end of the first quarter of 2016 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 8.5 billion euros, or 41% of GDP.
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni2 järgi olid 2016. aasta esimese kvartali lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused välisnõuetest kokku 8,5 miljardi euro võrra suuremad (41% SKPst).
As external assets decreased by more than external liabilities did during the first quarter, the negative net investment position increased by 254 million euros.
Kuna välisnõuded vähenesid esimese kvartali jooksul rohkem kui väliskohustused, suurenes negatiivne netoinvesteerimispositsioon 254 miljoni euro võrra.
Of this, 151 million euros was transactions with financial assets and liabilities, 39 million euros was price changes, and 64 million euros was from changes in exchange rates (see the International Investment Position).
Finantsvarade ja ‑kohustustega seotud tehingud moodustasid sellest 151 miljonit eurot, hinnamuutused 39 miljonit eurot ning kursimuutused 64 miljonit eurot (vt rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Statistics for the external debt show that at the end of the first quarter, the debt assets of Estonian residents from non-residents were 1.8 billion euros larger than their debt liabilities3.
Välisvõla statistika kohaselt olid Eesti residentide võlanõuded mitteresidentide vastu esimese kvartali lõpu seisuga 1,8 miljardi euro võrra suuremad kui võlakohustused3.
Debt assets were 0.5 billion euros less than in the previous quarter and stood at 75% of all external assets at the end of the quarter, with a value of 20.8 billion euros, or 101% of GDP.
Võlanõuded vähenesid eelmise kvartaliga võrreldes 0,5 miljardi euro võrra ja moodustasid kvartali lõpu seisuga 75% kõigist välisnõuetest ehk 20,8 miljardit eurot (101% SKPst).
The volume of debt liabilities decreased by 0.2 billion euros over the quarter to stand at 19 billion euros, or 92% of GDP, which is 52% of all external liabilities (see External Debt).
Võlakohustuste maht vähenes kvartaliga 0,2 miljardi euro võrra ja oli aasta lõpu seisuga 19 miljardit eurot ehk 52% kõigist väliskohustustest (92% SKPst) (vt välisvõlg).
1 The inflow and outflow of capital for the central bank is affected by the activities of other sectors in which payments made or received move through credit institutions as settlements between central banks of the euro area through TARGET accounts.
1 Keskpanga puhul mõjutavad kapitali sisse- ja väljavoolu ka teised sektorid, mille algatatud ja laekunud maksed liiguvad krediidiasutuste kaudu euroala keskpankade vaheliste arveldustena (TARGET-kontod).
If the balance of Eesti Pank’s account in the TARGET system is reduced by settlements between euro area central banks, it means that money is going from Eesti Pank to the other central banks and the assets of Eesti Pank are equally decreasing.
Kui Eesti Panga euroala keskpankade vahelistest arveldustest tekkiv kontojääk TARGET-süsteemis väheneb, siis laekub ülejäänud keskpankadele Eesti Pangast raha ja ühtlasi kahanevad Eesti Panga nõuded.
3 Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation.
3 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksekohustus.
The external debt does not include direct, portfolio or other investment in equity capital, reinvested earnings, financial derivatives, or the gold of the central bank reserves.
Võlaarvestusse ei kuulu aktsia- või osakapitali tehtud otse-, portfelli- jms investeeringud, reinvesteeritud tulu, tuletisinstrumendid ega keskpanga reservidesse kuuluvad kullavarud.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the second quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 8 September 2016 at 08.00.
2016. aasta teise kvartali maksebilansi, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril 2016 kell 8.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see external sector statistics).
Välisrahastamise statistika kommentaar käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt välissektori statistika).
At the start of the year the oil price started its next cyclical rise, helping consumer prices to increase
Aasta alguses käivitus nafta hinna uus tõusutsükkel, mis soodustab tarbijahindade kerkimist
Deflation should end in the second half of the year after two years
Aasta teisel poolel peaks lõppema kaks aastat kestnud deflatsiooniperiood
Data from Statistics Estonia show prices falling further in May from a year earlier, with goods and services 0.9% cheaper than they were last May.
Statistikaameti andmetel langesid hinnad mais aasta võrdluses edasi – kaubad ja teenused olid eelmise aasta maiga võrreldes 0,9% odavamad.
Prices have risen slightly but steadily in monthly terms since the start of this year and in May consumer prices were up 0.1% on April.
Siiski on hinnatase alates selle aasta algusest kuu võrdluses püsivalt tõusnud ning ka mais tõusid tarbijahinnad aprilliga võrreldes 0,1%.
In the first five months of the year, the price level rose by a total of 1.4%.
Aasta esimese viie kuu jooksul kerkis hinnatase kokku 1,4%.
Heat and electricity were cheaper in May than a year previously, which helped bring prices down.
Mais oli soojus- ja elektrienergia odavam kui aasta tagasi ja see aitas kaasa hinnalangusele.
The oil price began rising on global markets in January, but its previous very low level means it has not yet led to a rise in inflation.
Jaanuaris algas maailmaturul nafta hinna uus tõusutsükkel, kuid senise väga madala hinnataseme tõttu ei ole see veel inflatsiooni kiirendanud.
Higher oil prices will be seen in the Estonian consumer price index from the third quarter, ending two years of deflation.
Nafta kallinemine hakkab Eesti tarbijahinnaindeksis selgemini avalduma alates kolmandast kvartalist, lõpetades ühtlasi kaks aastat kestnud deflatsiooniperioodi.
Part of the fall in food prices was due to seasonal price changes.
Osaliselt on toiduainete odavnemine põhjustatud hooajalistest hinnamuutustest.
Wage growth increased in the first quarter to 8.1% and unemployment was low, and this has supported domestic demand growth.
Palgakasv kiirenes esimeses kvartalis 8,1%ni ja tööpuudus on väike ning see on toetanud sisenõudluse suurenemist.
This can be seen in the turnover volume of retail companies, which were up on average 6.7% in the first four months of the year.
Seda näitab jaekaubandusettevõtete müügitulu maht, mis kasvas aasta esimesel neljal kuul keskmiselt 6,7%.
Despite increasing demand and sales volumes, inflation for consumer goods has remained low.
Nõudluse ja müügimahtude kasvust hoolimata on tarbekaupade hinnakasv püsinud aeglane.
Prices have risen moderately probably because wholesale prices have been favourable, which has compensated for the rise in labour costs.
Mõõduka hinnakasvu taga on tõenäoliselt soodsad sisseostuhinnad, mis on tasakaalustanud tööjõukulude kallinemist.
The trade margins of retail companies increased in the first quarter to a record 31%.
Jaekaubandusettevõtete kaubanduslik juurdehindlus suurenes esimeses kvartalis rekordilise 31%ni.
It should be noted in this that the margins covered only a part of the increased expenses, including the rapid growth in labour costs, as the profits of retail companies fell at the same time.
Seejuures tuleb tähele panna, et juurdehindlustega kaeti üksnes osa kulude, sh tööjõukulude kiirest kasvust, sest jaekaubandusettevõtete kasumid samal ajal vähenesid.
Service price inflation slowed in May from 2.1% to 1.2%.
Teenuste hinnakasv aeglustus mais 2,1%lt 1,2%ni.
Rent prices have stopped rising quite so fast, which is in line with the slowing growth in real estate prices.
Mõnevõrra on aeglustunud üüri kallinemine, mis on kooskõlas kinnisvara hinnakasvu pidurdumisega.
Rents were still up 6.5% over the year in May, and rising rent prices are still the most important factor among services.
Maikuus tõusid üürid aastaga siiski 6,5% ning üüri kallinemine on teenuste hulgas endiselt kõige suurema mõjuga.
Higher wage costs have created extra costs for companies providing market-based services, and that is probably why prices have risen for leisure services.
Palgakulude kasv on tekitanud lisakulutusi turupõhiseid teenuseid pakkuvatele ettevõtetele ja see on ilmselt põhjus, miks vaba aja teenuste hinnad on tõusnud.
Inflation is currently low for transport services, but faster price rises in transport are to be expected as the oil price continues to climb.
Transporditeenuste inflatsioon on praegu aeglane, kuid transporditeenuste kiiremat hinnakasvu on oodata siis, kui nafta hinna tõus jätkub.
Eesti Pank will publish its latest economic forecast and inflation outlook in Estonian on 8 June 2016.
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi koos inflatsiooni ettevaatega 8. juunil 2016.
On 9 June only the painting by Karl Markus Antson of the Estonian Olympic athletes will be on show in the museum.
Ainult 9. juunil on keskpanga muuseumis esitletud Karl Markus Antsoni maalinäitus Eesti olümpiasportlastest.
The coins cannot be booked in advance
Münte broneerida ei saa.
The stamp was designed by the artist Indrek Ilves.
Postmargi kujundas kunstnik Indrek Ilves.
Information about the stamp can be found on the Eesti Post website.
Postmargi info leiab Eesti Posti veebilehel.
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Changes to the capital buffer requirements for the commercial banks will start to apply from 1 August.
Alates 1. augustist hakkavad kommertspankadele kehtima muudatused kapitalipuhvri nõuetes.
Eesti Pank introduced the 2% systemic risk buffer requirement for all commercial banks in 2014.
Eesti Pank kehtestas 2014. aastal kõikidele kommertspankadele süsteemse riski puhvri nõude.
The buffer was intended to make the banks hold more capital and so increase their resilience so that they could cope with a sharp drop in the economy, and to reduce the risks that come from the concentration of the structure of the banking sector.
Puhvri eesmärk oli panna pangad hoidma suuremat kapitali ja  suurendada nõnda pankade vastupanuvõimet, et nad suudaksid tulla toime järsu majanduslangusega, ja vähendada kontsentreeritud pangandusstruktuurist tulenevaid riske.
“The systemic risk buffer has so far protected the banking sector against two risks, but from August we will cut this tool into two pieces in effect.
„Siiani kaitses süsteemse riski puhver panganduses kahe riski vastu, kuid augustist lööme selle tööriista piltlikult öeldes pooleks.
We will start to require that all banks hold a buffer of 1% to reduce the risk of a sharp fall in the economy that arises because Estonia has a small and open economy.
Hakkame kõikidelt pankadelt nõudma 1% suurust puhvrit, et maandada Eesti kui väikese ja avatud majanduse eripärast tulenevat järsu majanduslanguse riski.
We will require the two largest banks to hold an additional 2% buffer though, as the banking sector in Estonia is one of the most concentrated in the European Union.
Kahelt suuremalt pangalt nõuame aga lisaks 2% suurust puhvrit, sest Eesti pangandussektor on üks kontsentreeritumaid Euroopa Liidus.
Furthermore, the big banks here are vulnerable to the same risks as the structure of their assets and their funding is very similar”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank.
„Lisaks on siinsed suured pangad haavatavad samade riskide suhtes, kuna nende varade ja rahastamise struktuur on väga sarnane" ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
From August, the two biggest banks operating in Estonia will have a total capital requirement of 13.5% of total own funds, and all the other banks will have a requirement of 11.5%.
Alates augustist kehtib kahele suuremale Eestis tegutsevale pangale koguomavahendite nõue 13,5% tasemel ja kõikidele teistele pankadele 11,5% tasemel.
Eesti Pank informed the banks of its intention to change the capital buffer requirements at the end of April.
Oma kavatsusest muuta pankade kapitalipuhvri nõudeid teatas Eesti Pank selle aasta aprilli lõpus.
Currently
Praegu kehtib
From 1 August 2016
Alates 1. augustist 2016
Minimum own funds requirement
Omavahendite miinimumnõue
Capital conservation buffer
Kapitali säilitamise puhver
Countercyclical buffer
Vastutsükliline puhver
Systemically important institutions buffer
Muu süsteemselt olulise krediidiasutuse puhver
Total requirement for Swedbank and SEB
Nõuded kokku (Swedbank AS ja AS SEB Pank)
13.5%
13,5%
Total requirement for other banks
Nõuded kokku (muud pangad)
11.5%
11,5%
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The growth in average wages in manufacturing accelerated from 5.4% to 8% in the fourth quarter of last year
Töötleva tööstuse keskmise palga kasv kiirenes eelmise aasta neljanda kvartali 5,4%lt 8%ni
Companies have had to pay out an ever bigger part of their value added created in recent years
Viimaste aastate jooksul on ettevõtted pidanud palkadena välja maksma järjest suurema osa loodud lisandväärtusest
The wage distribution has become more equal in recent years
Palgajaotus on viimaste aastate jooksul muutunud ühtlasemaks
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage was up 8.1% on a year earlier in the first quarter of 2016.
Statistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk 2016. aasta esimeses kvartalis aastataguse ajaga võrreldes 8,1%.
This means average wage growth was faster than at the end of 2015.
Keskmise palga kasv oli seega kiirem kui 2015. aasta lõpus.
Growth in the average monthly wage accelerated faster than growth in the average hourly wage, which indicates that variable pay components like bonuses and overtime contributed to the faster growth.
Keskmise kuupalga kasv kiirenes rohkem kui keskmise tunnipalga oma ja see näitab, et kasvu hoogustumisse panustasid ajutise loomuga palgakomponendid nagu preemiad ja lisatasud.
Higher wages and lower consumer prices increased the capacity of households to consume.
Palkade tõus ja tarbijahindade languse mõju suurendasid majapidamiste tarbimisvõimet.
The employer ownership model that saw the fastest wage growth was foreign-owned private companies, where wages rose by 10.2%.
Tööandja omaniku liigi järgi kiirenes palgakasv kõige enam välisomanikega eraettevõtetes, kus see ulatus 10,2%ni.
Wage growth at foreign-owned companies was still lower in 2014-2015 than at Estonian-owned private companies.
Siiski jäi välisomandisse kuuluvate ettevõtete palgakasv 2014.–2015. aastal Eesti eraomanikega ettevõtete omale alla.
Growth in average gross monthly wages in the public sector did not speed up.
Avalikus sektoris keskmise brutokuupalga kasv ei kiirenenud.
In recent years the state has been able to manage wage growth in areas under its control, but wages have risen quite fast, by close to 8%, in areas under local government administration.
Riik on viimaste aastate jooksul suutnud oma haldusalas palgakasvu ohjata, kohalike omavalitsuste haldusalas jätkus aga viimaste aastate üsnagi kiire, 8% lähedane kasv.
Changes in the average wage have varied quite widely in different fields of activity, ranging from –5.1% to +22.9%.
Tegevusalade kaupa oli keskmise palga muutus küllaltki erisugune ning jäi –5,1% ja 22.9% vahele.
Wages rose fastest in administrative and support activities, which covers services like rental services, labour exchange, travel agency services, security, maintenance including cleaning, and the like.
Kiireim oli palgakasv haldus- ja abitegevuse tegevusalal, mis hõlmab selliseid teenindusvaldkondi nagu rentimine, tööjõuvahendus, reisikorraldus, turvatöö, hooldustööd (sh koristustööd) jms.