natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The environment of attractive interest rates, which has created favourable conditions for investment, has been supporting domestic demand.
Sisenõudlust on seni toetanud atraktiivne intressikeskkond, mis on loonud soodsad tingimused investeerimiseks.
Our flexible labour market has also contributed to economic growth, since the recovery of employment and moderate wage growth have reinforced the confidence of households and encouraged consumption.
Olulise panuse majanduskasvu on andnud ka paindlik tööturg, kuna hõive taastumine ning mõõdukas palgakasv on parandanud majapidamiste kindlustunnet ja ergutanud tarbimist.
However, the precondition for further growth and a pickup in income is an improvement in the external environment.
Edaspidise majanduskasvu ja sissetulekute suurenemise eeldus on aga väliskeskkonna paranemine.
Risks to Estonia’s financial stability are first and foremost related to uncertainty brought about by the sovereign debt crisis and to the fear that economic growth in Europe may slow.
Eesti finantsstabiilsust ohustavad riskid on eelkõige seotud võlakriisist põhjustatud ebakindluse ja ühes sellega aeglustuda võiva Euroopa majanduskasvuga.
In addition, financial buffers have increased, so enterprises and households are better prepared to face economic shocks than they were prior to the 2009 recession.
Lisaks on suurenenud finantspuhvrid, ja see on teinud ettevõtted  ja majapidamised majandusšokkide suhtes tugevamaks kui 2009. aasta majanduslanguse eel.
The low interest level also supports the loan servicing ability.
Samuti toetab  laenuteenindamisvõimet madal intressitase.
On the other hand, the low level of interest rates has prompted Estonia’s banks and other financial companies that are active investors in international financial markets to place more assets in higher-risk instruments in order to preserve their profitability.
Teisalt on madal intressitase ajendanud rahvusvahelistel finantsturgudel aktiivsemalt investeerivaid Eesti pankasid ja teisi finantsettevõtteid paigutama kasumlikkuse säilitamiseks rohkem varasid kõrgema riskiga instrumentidesse.
Although they are not systemically relevant market participants, it is important they be aware of the impact of the risks accompanying such investment.
Kuigi tegemist ei ole süsteemselt oluliste turuosalistega, on tähtis, et nad teadvustaksid selliste investeeringutega kaasnevate riskide mõju.
The Estonian banks’ funding risks deriving from the debt crisis have, on the one hand, been alleviated by the rapid deposit growth owing to which the banks’ loan-to-deposit ratio is currently at a relatively safe level of 110%.
Võlakriisist lähtuvat rahastamisriski on Eesti pankadel aidanud vähendada ühelt poolt kiire hoiuste kasv, mille tulemusel on Eesti pankade laenu-hoiuse suhe praegu suhteliselt turvalisel 110 protsendi tasemel.
On the other hand, the fact that major Estonian banks belong to Nordic banking groups has also supported their liquidity position.
Teisalt on suuremate Eesti pankade likviidsuspositsiooni toetanud nende kuulumine Põhjamaade pangagruppidesse.
Thus, the financial standing of the Estonian banking sector is determined by risk assessments provided to the parent banks.
Seega mõjutavad Eesti panganduse finantsseisu emapankadele antavad riskihinnangud.
The conservative approach taken by the Swedish authorities to impose higher capital requirements on systemically important banks and to establish liquidity requirements is a relevant measure to maintain the confidence of financial markets.
Finantsturgude kõrge usalduse säilitamiseks on asjakohane Rootsis riigi tasandil võetud konservatiivne suund süsteemselt oluliste pankade kapitalinõuete tõstmisele ja neile likviidsusnõuete kehtestamisele.
The operating environment of banks will be significantly affected by the new capital regulation, which should enter into force in the entire European Union at the start of 2013.
Pankade toimimiskeskkonda mõjutab oluliselt uus kapitaliregulatsioon, mis peaks terves Euroopa Liidus 2013. aasta alguses jõustuma.
Unfortunately, it is still being negotiated.
Seda kahjuks veel alles menetletakse.
At the same time, the proposal to launch common banking supervision is adding new facets to it.
Samas lisab ühtse pangajärelevalve loomise ettepanek sellele veel uusi tahke.
From the viewpoint of ensuring financial stability and shaping an appropriate operating environment for market participants, it is important that the schedule of effecting changes be realistic, providing sufficient time to implement them.
Finantsstabiilsuse tagamise ja turuosalistele asjakohase tegevuskeskkonna kujundamise seisukohalt on tähtis, et muudatuste jõustamise ajakava oleks realistlik ning annaks võimaluse need korralikult ellu rakendada.
In addition, the goals and the core of the changes must be clear and comprehensible and rights and obligations in balance.
Samuti peavad muudatuste eemärgid ning sisu olema selged ja kõigile üheselt arusaadavad ning tuleb tagada  õiguste ja kohustuste tasakaal.
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Eesti Pank  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: press [at] eestipank.ee
The total stock of loans and leasing entered a steady growth path already in April, owing to the increased corporate borrowing activity.
Väljastatud laenude ja liisingute kogumaht hakkas eelkõige tänu ettevõtete suurenenud laenuaktiivsusele püsivalt kasvama juba aprillis.
Growth in September was also affected by a change in the group structure of a market participant, which resulted in the addition of a considerable share of leases to the aggregate loan stock indicators.
Septembrikuist kasvu mõjutas täiendavalt ühe turuosalise grupistruktuuris toimunud muudatus, mille tulemusena lisandus laenumahu koondnäitajasse arvestatav osa seni vaatluse alt väljas olnud liisinguid.
Without it, the annual growth in the loan and leasing portfolio would have been 0.1%.
Seda arvestamata oleks laenu- ja liisingportfelli aastakasv piirdunud 0,1%ga.
The annual growth in new corporate loans remained at the previous month’s level of 25%.
Ettevõtetele väljastatud uute laenude aastakasv püsis eelmise kuu 25% tasemel.
Companies took on more than 700 million euros worth of short and long-term loans and leasing within the month.
Kuu jooksul võtsid ettevõtted lühi- ja pikaajalisi laene ning liisinguid kokku üle 700 miljoni euro väärtuses.
Manufacturing companies included the most of long-term loans (43 million euros) in September, accounting for 25% of new long term lending.
Tööstussektori ettevõtted kaasasid septembris pikaajalisi laenuvahendeid kõige rohkem (43 miljonit eurot), nii et nende osa moodustas ligi veerandi laenukäibest.
The annual growth of new housing loans slowed to 5% in September.
Uute eluasemelaenude aastakasv aeglustus septembris 5%le.
Although the number of loan contracts concluded and the loan turnover were the largest of recent years in September, the housing market is showing stabilisation signs and the rapid growth registered in summer has slowed down somewhat for now.
Ehkki septembris sõlmitud laenulepingute arv ja laenukäive olid viimaste aastate suurimad, on eluasemelaenuturul stabiliseerumise märke ning suvekuudel aset leidnud kiire kasv on mõnevõrra raugenud.
The average interest rate on new housing loans remained at the previous month’s level of 2.7%.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis eelmise kuu 2,7% tasemel.
At the same time, the 6-month Euribor continued declining.
Samal ajal alanes jätkuvalt 6 kuu EURIBOR, mis on valdava osa laenulepingute baasintressimäär.
In September, the average interest rate on long-term corporate loans declined to 2.9%.
Septembris alanes ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär 2,9%le.
The share of loans overdue by more than 60 days shrank to 4.1% in the loan portfolio.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis kahanes 4,1%ni.
The stock of loans overdue for a long period of time contracted by about 22 million euros, primarily due to the write-off of uncollectible loans.
Pikaajalises maksevõlgnevuses laenude maht vähenes septembris ligi 22 miljoni euro võrra, eeskätt lootusetuks hinnatud laenude bilansist mahakandmise tõttu.
The volume of corporate and household deposits decreased by 107 million euros in September.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht vähenes septembris 107 miljoni euro võrra.
Companies paid the key role in the decline.
Hoiusemahu vähenemise taga olid peamiselt ettevõtted.
Banks operating in Estonia earned 78 million euros of net profit in the third quarter of 2012.
Eestis tegutsevad pangad teenisid kolmandas kvartalis 78 miljonit eurot puhaskasumit.
Quarter-on-quarter, net profit decreased 13%.
Eelmise kvartaliga võrreldes vähenes puhaskasum 13%.
The return on assets ratio declined to 1.6%, which is still a relatively high level.
Varade suhtes arvutatud puhaskasumlikkus alanes 1,6%ni, mis on siiski endiselt suhteliselt kõrge tase.
Banks’ profitability is reduced by the low level of key interest rates.
Pankade kasumlikkust vähendab madal baasintressimäärade tase.
Although the very low interest rates also help reduce the banks’ funding cost, their effect on banks’ interest income is nevertheless stronger.
Ehkki väga madalad intressimäärad aitavad kahandada ka pankade kaasatavate vahendite hinda, on mõju pankade intressitulu langusele siiski suurem.
Net interest income declined by more than 12%, year-on-year, in the third quarter of 2012.
Puhas intressitulu vähenes kolmandas kvartalis aastatagusega võrreldes rohkem kui 12%.
Financial sector statistics and the respective release calendar are available on the web site of Eesti Pank.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel.
Further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone: 668 0965, 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The goal of the negotiations is to find the tenderer best complying with the central bank’s requirements and to conclude a contract with them.
Läbirääkimiste eesmärgiks on leida Eesti Panga tingimustele vastav parim pakkuja, kellega sõlmida hanke elluviimiseks leping.
The central bank will notify the general public of the results.
Hanke lõppemisel annab keskpank teada selle tulemustest.
In February 2014, uniform payment terms will enter into force in the European Union, enabling people and companies make euro payments across the whole of Europe using one bank account and payment card.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused, et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
As a result, it is necessary to update Eesti Pank’s settlement system for domestic interbank payments (ESTA), which settles an average of 100,000 payments worth around 125 million euro a day.
Seetõttu peab uuendama Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendavat Eesti Panga maksesüsteemi ESTA, kus Eestis tegutsevad ettevõtted ja inimesed teevad päevas keskmiselt 100 000 makset kokku umbes 125 miljoni euro väärtuses.
Eesti Pank’s international procurement of 28 May 2012 to update the interbank retail payment system was unsuccessful, since neither of the two tenders complied with requirements.
Eesti Panga 28. mail välja kuulutatud rahvusvaheline hange pankadevahelise jaemaksesüsteemi uuendamiseks nurjus, kuna kaks esitatud pakkumist ei vastanud tingimustele.
On September 17, the central bank announced a new procurement: a negotiated procedure with prior publication of tender notice.
17. septembril algatas keskpank uue, väljakuulutamisega läbirääkimiste vormis hanke.
For further information about SEPA see the web page of Eesti Pank.
Täpsemalt saab lugeda SEPA kohta Eesti Panga kodulehel.
Further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Eurosystem  Public Relations Office  Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Eurosüsteem  Avalike suhete büroo  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Corporate financial assets have grown even faster than debt liabilities, posting a near-10% increase year-on-year, and a 1.3% pickup quarter-on-quarter.
Võlakohustustest veelgi kiiremini on suurenenud ettevõtete finantsvarad, mis on aastatagusega võrreldes kasvanud ligikaudu 10% ja eelmise kvartaliga võrreldes 1,3%.
Financial assets expanded mostly owing to rapid deposit growth.
Finantsvarad suurenesid peamiselt tänu kiirele hoiusekasvule.
In addition, corporate claims vis-à-vis other companies and the external environment have increased along with the pickup in economic activity in recent years.
Samuti on viimastel aastatel koos majandusaktiivsuse elavnemisega suurenenud ettevõtete nõuded teiste ettevõtete ja välismaailma vastu.
Contrary to the corporate sector, households were net lenders in the second quarter of 2012.
Vastupidiselt ettevõttesektorile olid majapidamised teises kvartalis endiselt netolaenuandjad.
Deposits contributed the most to asset growth, having increased about 9% compared to a year ago.
Varade poolelt panustasid kasvu kõige enam hoiused, mis suurenesid aastatagusega võrreldes ligikaudu 9%.
At the same time, the value of households’ financial investment decreased.
Samal ajal vähenes majapidamiste finantsinvesteeringute koguväärtus.
The Estonian economy as a whole became a net borrower again, after more than three years.
Eesti majandus tervikuna oli pärast kolme aastat teises kvartalis taas kord netolaenuvõtja.
Net borrowing amounted to 41 million euros (about 1% of the quarter’s GDP).
Kogumajanduse netolaenuvõtmine ulatus 41 miljoni euroni (ligikaudu 1%ni kvartali SKPst).
Financial account statistics are available on the web page of Eesti Pank.
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt.
The IMF’s Monetary and Financial Committee (IMFC) urged member states to rapidly implement the political measures agreed upon, since world economic growth is slowing and confidence in global economy needs to be strengthened.
Aruteludes majandusolukorra üle kutsus IMFi rahandus- ja finantskomitee liikmesriike üles kokkulepitud poliitikat kiiresti ellu viima, sest üleilmne majanduskasv aeglustub ja usaldust maailmamajanduse vastu tuleb tugevdada.
It was admitted during the discussions that risks and threats exist all over the world, not just in the euro area, so governments are facing even more complicated challenges.
Arutelude käigus tõdeti, et riskid ja ohud on olemas mitmel pool maailmas – mitte ainult euroalal –, mistõttu on valitsuste ees seisvad ülesanded veelgi keerulisemad.
Like other advanced economies, several European countries have to continue with efforts ensuring sustainable fiscal policy and supporting economic growth.
Nagu muud arenenud piirkonnad, peavad ka mitmed Euroopa riigid tegema endiselt pingutusi eelarvepoliitika kestlikkuse ja majanduskasvu toetamise nimel.
According to Governor of Eesti Pank Ardo Hansson, governments should not distribute measures meant to narrow fiscal deficits over too long a period, because that would increase uncertainty rather than decrease it.
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul ei tohiks valitsused eelarvepuudujääkide vähendamiseks vajalike meetmete rakendamist kavandada liiga pika perioodi peale, sest ebakindlus muidu hoopis suureneb, mitte ei vähene.
“Budgets should be adjusted in the starting years of a crisis to provide more favourable conditions for growth.
„Eelarveid tuleks kohandada pigem kriisi algusaastatel, sest nii luuakse soodsam kasvupinnas.
Hansson said.
Seda on kinnitanud ka Eesti kogemused,“ ütles Ardo Hansson.
The IMF and the World Bank member states meet twice a year, in spring and in autumn (Annual Meetings).
IMFi ja Maailmapanga liikmesriikide koosolekud toimuvad kaks korda aastas: kevadel ja sügisel (aastakoosolek).
This year, the Annual Meetings took place in Tokyo on October 11–14.
Seekordne aastakoosolek toimus 11.—14. oktoobril Tokyos.
Estonia was represented at the Annual Meetings by Governor of Eesti Pank Ardo Hansson, Deputy Governor of Eesti Pank Ülo Kaasik, the Minister of Finance Jürgen Ligi, Secretary-General Veiko Tali and Deputy Secretary-General Martin Põder from the Ministry of Finance.
Eestit esindasid Eesti Panga president Ardo Hansson, asepresident Ülo Kaasik, rahandusminister Jürgen Ligi, rahandusministeeriumi kantsler Veiko Tali ja asekantsler Martin Põder ning keskpanga eksperdid.
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone: 668 0965, 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The meetings of the International Monetary Fund will focus on the situation of global economy and financial markets; possible economic policy measures will also be discussed.
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel arutletakse maailmamajanduse ja finantsturgude olukorra ning võimalike edasiste majanduspoliitiliste sammude üle.
Questions related to the governance of the IMF, in particular modification of the formula used for calculating quotas, will be addressed as well.
Samuti on päevakorras IMFi juhtimisega seotud küsimused, eelkõige osaluse arvutamise valemi täpsustamine.
The formula reflects the role of countries in global economy and in the IMF's mission.
Kõnealune valem peegeldab riikide rolli maailmamajanduses ja IMFi missioonis.
For small states like Estonia it is important that a consensual solution be reached during the discussion on the quota formula and that all IMF member countries be involved.
Eesti-suguste väikeriikide jaoks on oluline, et kvoodivalemi diskussiooni käigus leitaks konsensuslik lahendus ja kaasatud oleksid kõik IMFi liikmesriigid.
At the Annual Meeting the first bilateral borrowing arrangements with member countries will be signed to temporarily increase the IMF’s resources.
Aastakoosolekul sõlmitakse liikmesriikidega esimesed kahepoolsed laenulepingud IMFi ressursside ajutiseks suurendamiseks.
It is an important step in restoring market confidence and a sense of security.
See on oluline samm turgude usalduse ja kindlustunde taastamiseks.
Estonia’s parliament passed the reform in June 2012.
Riigikogu kiitis reformi heaks 2012. aasta juunis.
The Development Committee of the World Bank will also discuss global economic developments at its meeting.
Maailmapanga arengukomitee kohtumisel on samuti arutlusel maailmamajanduse areng, eelkõige käsitletakse töökohtade loomist ja otsitakse vastuseid küsimusele, kuidas parandada muutuvas majanduses globaalset tööhõivet.
The World Bank’s World Development Report 2013 will also address this subject and the Development Committee will talk about the activities necessary for implementing recommendations included in the report.
Sama teemat käsitletakse Maailmapanga 2013. aasta arenguaruandes ja arengukomitee arutab selle soovituste rakendamiseks vajalikke tegevusi.
Ensuring gender equality is another subject that will be discussed.
Eraldi teemana käsitletakse sugupoolte võrdsuse tagamist.
Estonia is represented at the Annual Meetings by the Governor of Eesti Pank, the Minister of Finance, Deputy Governor of Eesti Pank Ülo Kaasik and Secretary-General Veiko Tali and Deputy Secretary-General Martin Põder from the Ministry of Finance.
Eestit esindavad aastakoosolekul lisaks Eesti Panga presidendile ja rahandusministrile Eesti Panga  asepresident Ülo Kaasik, rahandusministeeriumi kantsler Veiko Tali ja asekantsler Martin Põder.
The central bank’s experts will also attend.
Aastakoosolekul osalevad ka keskpanga eksperdid.
The representatives of Eesti Pank and the Ministry of Finance will meet with the management of the IMF and representatives of the World Bank and several international institutions.
Visiidi raames kohtuvad Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad IMFi juhtkonnaga, Maailmapanga ja mitmete rahvusvaheliste institutsioonide esindajatega.
The goal of the meetings is to talk about economic developments in Estonia and the euro area, and the policies for ensuring financial stability and fiscal sustainability.
Kohtumiste eesmärk on eelkõige tutvustada Eesti ja euroala majandusarengut ning finantsstabiilsuse ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamise poliitikat.
Detailed schedule of the Annual Meetings can be found on the IMF’s website.
Aastakoosoleku täpsem kava on IMFi veebilehel.
For further information:
Lisateave:
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  avalike suhete allosakond  Eesti Pank  eurosüsteem  tel: 668 0965, 512 6843  e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Liisi Poll  Public Relations Department  Ministry of Finance  Tel: +372 611 3049, +372 5783 1881 www.fin.ee
Liisi Poll  avalike suhete osakond  Rahandusministeerium  tel: 611 3049, 5783 1881 www.fin.ee
Governor Hansson presented also a regular review of the economic and financial situation in the euro area.
Samuti andis president nõukogule regulaarse ülevaate euroala majanduse ja finantssektori olukorrast.
The Supervisory Board was presented the central bank’s risk management report (as at 30 September 2012).
Nõukogu tutvus keskpanga riskijuhtimise aruandega seisuga 30. september 2012.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 6 November.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 6. novembril.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The consumer basket cost 3.8% more than in September 2011.
Eelmise aasta septembriga võrreldes kallines tarbija ostukorv 3,8%.
Inflation remained unchanged in September compared to August, whereas according to Eurostat’s preliminary estimate the euro area inflation accelerated from 2.6% to 2.7%.
Võrreldes augustiga inflatsioon ei muutunud, samas kui Eurostati esialgse hinnangu põhjal kiirenes euroala inflatsioon septembris 2,6%lt 2,7%ni.
The rise in prices in September was primarily due to the increase in the prices of clothes, footwear, motor fuel and thermal energy.
Septembris põhjustas hinnatõusu peamiselt riiete ja jalatsite, mootorikütuse ning soojusenergia kallinemine.
The price level of processed food has remained relatively stable in recent months.
Töödeldud toiduainete hinnatase on viimastel kuudel püsinud suhteliselt stabiilne.
However, in the final months of the year Estonia's food prices may be affected by several commodities, mainly cereals.
Aasta lõpukuudel võib aga mitmete toormete, eelkõige teraviljade hind Eesti toiduainete hinnataset  mõjutada.
Estonia’s core inflation was slow in September, year-on-year (1.3%), because price pressures caused by services decreased somewhat during that period.
Alusinflatsioon oli septembris aastavõrdluses madal, 1,3%, kuna teenuste põhjustatud hinnasurved sel perioodil mõnevõrra vähenesid.
According to the Eesti Pank’s summer forecast inflation will be 3.9% in 2012 and 3.2% in 2013.
Eesti Panga suvine inflatsiooni prognoos 2012. aastaks on 3,9% ning 2013. aastaks 3,2%.
In 2013 the price level will increase owing to a great extent to the rise in the price of electricity in January (a rise of almost 20% for consumers).
2013. aastal annab olulise panuse hinnakasvu jaanuaris tõusev elektri hind, mis ulatub tarbijate jaoks ligikaudu 20%ni.
The direct contribution of rising electricity prices to consumer price inflation in 2013 will likely be 0.7 percentage points.
Elektrienergia kallinemise eeldatav otsene mõju tarbijahindade inflatsioonile on 2013. aastal 0,7 protsendipunkti.