natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The total deposits of Estonian companies and households at the end of May stood at 8.7 billion euros.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht oli mai lõpus 8,7 miljardit eurot.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel.
There have been major adjustments in the debt burden of households and businesses, which has shrunk significantly as a ratio to GDP.
Oluline kohanemine on toimunud majapidamiste ja ettevõtete laenukoormuses, mis on suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) märgatavalt vähenenud.
Further evidence of the better balance of the economy is given by the small size of the current account deficit and by a state budget that is almost in balance.
Lisaks annavad majanduse paremast tasakaalustatusest märku jooksevkonto väike puudujääk ning peaaegu tasakaalus riigieelarve.
The economy has exited the crisis and domestic demand has picked up thanks to strong rises in export earnings and an increase in the market share of Estonian exports in the trade of partner countries.
Majandus on kriisist väljunud ning sisenõudlus elavnenud tänu eksporditulude jõulisele kasvule ning Eesti ekspordi turuosa suurenemisele partnerriikide kaubavahetuses.
Private consumption and investment in fixed assets have been supported by lower loan servicing costs resulting from the low interest rates.
Eratarbimist ja põhivarainvesteeringuid on toetanud ka madalate intressimäärade tõttu kahanenud laenuteeninduskulud.
The improvement in the balance sheets of the private sector has equally lowered the domestic risks to the stability of the financial sector and the support of banks for private sector financing remains strong.
Erasektori bilansside paranemine on ühtlasi vähendanud kodumaiseid riske finantssektori stabiilsusele ja panganduse tugi erasektori rahastamisele püsib tugev.
Despite the rebalancing of the economy and the reduced vulnerability, it is important that both the public sector and the private sector be ready to deal with risks coming from the weak external environment.
Vaatamata majanduse tasakaalustumisele ja vähenenud haavatavusele on oluline, et nii avalik kui ka erasektor oleks valmis tulema toime nõrgast väliskeskkonnast lähtuvate riskidega.
The main risk to the Estonian economy is the fragile growth in demand for exports.
Peamiselt ohustab Eesti majandust ekspordinõudluse habras kasv.
Preliminary estimates show that the economy has been shrinking in the euro area for six consecutive quarters, and the joint forecast by the central banks of the euro area expects growth to turn positive during this year.
Esialgse hinnangu järgi on majanduslangus euroalal väldanud kuus järjestikust kvartalit ning euroala keskpankade koostöös valminud prognoosi kohaselt muutub kasv positiivseks selle aasta jooksul.
Average growth in the euro area in 2013 will nevertheless remain negative at –0.6%, but it will accelerate in 2014 to 1.1%.
Euroala 2013. aasta keskmine majanduskasv on siiski negatiivne, –0,6%, kuid see kiireneb 2014. aastal 1,1%ni.
The weakness in domestic demand and the fall in prices of food commodities and energy will slow inflation in the euro area to 1.4% in 2013 and 1.3% in 2014, leaving it below the target of 2%.
Sisenõudluse nõrkuse ning toidutoorme ja energia hinnalanguse tõttu pidurdub inflatsioon euroalal 2013. aastal 1,4%ni ja 2014. aastal 1,3%ni, jäädes seega madalamaks eesmärgiks seatud 2%st.
Weak price pressures mean that markets expect interest rates to remain very low.
Vähese hinnasurve tõttu ootavad turud väga madalate intressimäärade püsimist.
The rate of growth in the Estonian economy will decline in 2013 as domestic demand growth, particularly for investments in fixed assets, slows to 2%.
Eesti majanduse kasvukiirus alaneb 2013. aastal sisenõudluse, eelkõige põhivarainvesteeringute kasvu aeglustumise tõttu 2%ni.
The slowdown will primarily be caused by one-off factors, and growth will return to its equilibrium level when these factors fade out.
Aeglustumise põhjustavad peamiselt ajutised tegurid, mille välja taandudes ennistub kasv tasakaalulise taseme lähedal.
In 2014 and 2015 GDP growth will accelerate with support from domestic and external demand to a little over 4%.
2014. ja 2015. aastal hoogustub SKP kasv nii sise- kui ka välisnõudluse toel pisut üle 4%.
Low interest rates for loans, largely unrestrained access to external financing, and an improving economic climate will keep investment activity high in Estonia in the coming years.
Madalad laenuintressid, oluliste piiranguteta ligipääs välisrahastamisele ning paranev majanduskliima hoiavad investeerimisaktiivsuse Eestis lähiaastatel kõrgena.
It is important in order to ensure future growth that investments be directed towards improvements in productivity and that the availability of cheap loans not lead to an underestimation of risk.
Edasise majanduskasvu kindlustamiseks on tähtis, et investeeringud suunatakse tootlikkuse tõstmisesse ning et odava laenamise võimalusega ei kaasneks riskide alahindamist.
A favourable financing environment and strengthening confidence may together push real estate prices to rise too quickly and consumption behaviour may become excessively optimistic.
Soodsa rahastamiskeskkonna ja tugevneva kindlustunde koosmõjul võivad kinnisvarahinnad hakata liialt kiiresti tõusma ning tarbimine võib muutuda ülemäära optimistlikuks.
This would endanger the balance of the economy and inhibit the long-term outlook for growth.
See ohustaks majanduse tasakaalu ning pärsiks pikemaajalist kasvuväljavaadet.
The situation in the labour market continues to improve.
Tööturu olukord on jätkuvalt paranenud.
An increase in the number of people employed has led to a swift fall in unemployment, but the rise in employment has slowed over the last two years.
Hõivatute arvu tõus on toonud kaasa tööpuuduse kiire vähenemise, kuid hõive kasv on viimase kahe aasta jooksul aeglustunud.
Employment growth is becoming increasingly restricted by the shrinking of the working age population.
Üha enam hakkab hõive suurenemist pidurdama tööealise elanikkonna vähenemine.
This means that in the next few years there may for the first time be a drop in employment even while unemployment is simultaneously falling.
Seetõttu võib järgnevatel aastatel esmakordselt näha hõive kahanemist vaatamata samaaegselt alanevale tööpuudusele.
Unfavourable demographics from an ageing population and emigration will put labour force participation and the efficient use of labour in an ever more important position.
Ebasoodne demograafiline areng, s.t rahvastiku vananemine ja väljaränne, asetab järjest tähtsamale kohale tööjõus aktiivse osalemise ja tööjõu tõhusa rakendamise.
Limited labour resources mean that the main way to ensure economic growth and a move towards higher value added production is to increase the supply of capital for labour and to improve the qualifications of employees.
Piiratud tööjõuressursi puhul on peamine võimalus majanduskasvu kindlustamiseks ja lisandväärtusmahukama tootmise poole liikumiseks suurendada tööjõu varustatust kapitaliga ning tõsta töötajate kvalifikatsiooni.
Consumer price index (CPI) inflation will slow this year to 3.0% and price rises will ease in the years ahead.
Tarbijahindade (THI) inflatsioon aeglustub käesoleval aastal 3,0%ni ning eelseisvatel aastatel hinnatõus leeveneb.
The biggest factor raising prices in 2013 is electricity, which accounts for around one third of the increase in the price of the consumer basket.
Suurim hindu kergitav tegur 2013. aastal on elekter, mis moodustab ligi kolmandiku tarbijakorvi kallinemisest.
No rapid increase in the electricity price is expected in 2014 and inflation will slow to 2.5%.
2014. aastal pole elektri kiiret kallinemist oodata ning inflatsioon aeglustub 2,5%ni.
However, in the second half of the forecast horizon the impact of the domestic price component will start to increase.
Samas hakkab prognoosiperioodi teises pooles suurenema kodumaise hinnakomponendi mõju.
The pass-through of wage costs into end prices for services in particular will push core inflation up and consumer price growth will reach 2.7% in 2015.
Palgakulude ülekandumine eelkõige teenuste lõpphinda kiirendab alusinflatsiooni ning tarbijahindade kasvuks kujuneb 2015. aastal 2,7%.
Government finances remain strong.
Valitsemissektori rahandus on jätkuvalt tugev.
The budget should reach balance in 2014, which is in line with the targets of the state budget strategy.
Eelarve tasakaal on saavutatav 2014. aastal ning see vastab riigi eelarvestrateegia eesmärgile.
Maintaining strict budget discipline and achieving a nominal surplus in 2015 are necessary for the state to be able to increase its reserves, which can be used to rebalance the economy in the event of the negative risks being materialised.
Range eelarvedistsipliini säilitamine ning nominaalse ülejäägi saavutamine 2015. aastal on vajalikud selleks, et riigil oleks võimalik suurendada reserve, millega negatiivsete riskide teostumise korral majandust tasakaalustada.
17,9
17,9
19,2
19,2
Government consumption expenditures, volume change (%)
Valitsemissektori tarbimine püsivhindades, muutus (%)
Fixed capital formation, volume change (%) /2
Kapitali kogumahutus põhivarasse püsivhindades, muutus (%)/2
21,0
21,0
6,8
6,8
-3,5
-3,5
Exports, volume change (%)
Eksport püsihindades, muutus (%)
6,0
6,0
-2,3
-2,3
Imports, volume change (%)
Import püsihindades, muutus (%)
9,1
9,1
5,7
5,7
-2,9
-2,9
9,2
9,2
Real compensation per employee, change (%)
Reaalne palgafond palgatöötaja kohta, muutus (%)
Average gross montly wage, change (%)
Keskmine brutokuupalk, muutus (%)
94,3
94,3
88,8
88,8
82,8
82,8
-4,9
-4,9
* GDP and its components are chain-linked      /1 Includes NPISH consumption      /2 Does not include valuables
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena     /1 Sisaldab ka kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide tarbimist     /2 Ei sisalda kapitalimahutust väärisesemetesse.
Download slides to the presentation (.pdf)
Prognoosi esitluse slaidid (laadi alla)
Members of the Executive Board of Eesti Pank gave the Supervisory Board an overview of the latest economic forecast of Eesti Pank and of the euro area economy.
Eesti Panga juhatuse liikmed andsid nõukogu liikmetele ülevaate Eesti Panga värskest Eesti majandusprognoosist ja euroala majandusest.
I am very happy that the Supervisory Board chose Ardo Hansson to take the office of Governor of Eesti Pank.
Olen väga rahul, et nõukogu valis Eestile väga tugeva keskpanga presidendi Ardo Hanssoni isikus.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 3 September.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 3. septembril.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The flash estimate shows the annual growth in the consumer price index for the euro area as a whole at 1.4% in May.
Esialgse hinnangu kohaselt kiirenes tarbijahindade aastakasv mais ka euroalal tervikuna, jõudes 1,4%ni.
Inflation was affected most in Estonia by a sharp rise in the prices of individual food items even though global prices for food commodities are lower than they were half a year ago.
Inflatsiooni mõjutas Eestis kõige rohkem üksikute toidukaupade järsk kallinemine, ehkki maailmaturul on toidutoore võrreldes poole aasta tagusega odavnenud.
Prices for fruit were 4.9% higher than in April and vegetable prices were 7.3% higher.
Puu- ja köögiviljade hinnatase tõusis aprilliga võrreldes vastavalt 4,9% ja 7,3%.
Fuel prices continued to fall in May, however, and motor fuels were 4.2% cheaper.
Samas jätkus mais kütusehindade langus ja mootorikütused odavnesid 4,2%.
Core inflation, which is the rise in prices for other goods and services once energy and food are excluded, ran at 1% over the year.
Kui energiakulud ja toiduained välja arvata, siis ülejäänud kaupade ja teenuste hinnakasv ehk alusinflatsioon ulatus aastavõrdluses 1%ni.
Results for retailers in the first quarter show that labour costs have risen faster than profits.
Esimese kvartali jaekaubandusettevõtete majandustulemused näitavad, et tööjõukulud on kasvanud kiiremini kui kasum.
This could in future cause an increase in domestic price pressures due to the desire to restore profitability.
See võib edaspidi kasumlikkuse taastamise soovist tingituna tuua kaasa sisemaise hinnasurve suurenemise.
However, companies have so far been restricted in their ability to raise prices, as is shown by a widespread fall in sales margins for merchants and a longer sales period than in the same quarter last year.
Samas on ettevõtete võimalused hindu tõsta seni olnud piiratud – sellele viitab kaubandusliku juurdehindluse laiapõhjaline langus ja müügiperioodi pikenemine esimeses kvartalis võrreldes aastagusega.
The recent forecast by the European Central Bank expects inflation to remain low in the euro area this year and next year.
Euroopa Keskpanga värske prognoosi kohaselt püsib inflatsioon euroalal nii käesoleval kui ka järgmisel aastal madalal tasemel.
For Estonian consumers this should first of all mean lower inflation for manufactured goods.
Eesti tarbijate jaoks peaks see tähendama eeskätt tööstuskaupade aeglasemat inflatsiooni.
The difference between Estonian inflation and that of other euro area countries will decrease next year.
Eesti ja euroala teiste riikide inflatsiooni erinevus väheneb järgmisel aastal.
Eesti Pank will publish its latest economic forecast in Estonian on 12 June.
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi 12. juunil.
In the middle of May the bank held an open day with a view to renting the property and its two buildings out, but it became clear that there was a lot of interest in buying the property.
Mai keskel korraldas keskpank Kuressaares oma kinnistu rendile pakkumise infopäeva, kus selgus, et kahe hoonega kinnistu vastu on olemas arvestatav ostuhuvi.
"Continuing to use the Kuressaare property in the same way as we have does not fit with the principles of an efficient organisation, which is the starting point for the Eesti Pank board.
„Senisel moel Kuressaare kinnistu kasutuse jätkamine ei sobi kokku tõhusa organisatsiooni põhimõttega, millest Eesti Panga juhatus lähtub.
Historically it was intended as the centre for the reserves of the central bank, but we no longer see the buildings being used for that function.
Ajalooliselt oli Kuressaare kinnistu kavandatud keskpanga varukeskuseks, aga täna me seda funktsiooni hoonel enam ei näe.
Kuressaare is a little too far away to be used as a training centre, so in recent years the buildings have seen minimal use, meaning they can't justify the cost of keeping them", said Deputy Governor of Eesti Pank, Madis Müller.
Koolituskeskusena asus Kuressaare piisavalt kaugel, nii et hoonet kasutati viimastel aastatel minimaalselt, mistõttu polnud kaasnevad kulud õigustatud,“  ütles asepresident Madis Müller.
Müller said that the board had considered selling and renting out the property, but that the interest in purchase that was seen at the open day persuaded the bank to put the property up for sale.
Mülleri sõnul on keskpanga juhatus kaalunud nii kinnistu müüki kui ka rendile andmist, aga infopäeval ilmnenud ostuhuvi tõttu kuulutas keskpank välja müügikonkursi.
He added that the management was also analysing various solutions for using the Maardu manor house better than at present, but that it will take time to reach any decision.
Asepresident lisas, et juhatus analüüsib võimalusi leida senisest parem lahendus ka Maardu mõisa majandamiseks, kuid otsusteni jõudmine nõuab veel aega.
Eesti Pank is taking written offers for the Kuressaare property until 17.00 on 1 July.
Eesti Pank ootab Kuressaare kinnistule kirjalikke ostupakkumisi 01. juulil kella 17.00ni.
A deposit of 5000 euros is required for participation in the auction.
Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks tuleb tasuda tagatisraha 5000 eurot.
Following the sale, the deposit will be subtracted from the sale price, and all other bidders will get their deposit back.
Müügi korral arvestatakse tagatisraha müügisumma hulka ja teised pakkujad saavad tagatisraha tagasi.
If the winning bidder decides to withdraw, that bidder's deposit will remain with the central bank.
Kui parima pakkumise teinu otsustab ostmisest loobuda, jääb tema tagatisraha keskpangale.
Potential bidders can get more information on the bidding terms from the central bank, and can also agree a time to visit the property.
Ostuhuvilised saavad küsida keskpangast täpsemaid müügitingimusi, aga ka leppida kokku aega kinnistuga tutvumiseks.
Background:  The property in Kuressaare was once the building of the branch of Eesti Pank.
Taustinfo  Kuressaare kinnistu on Eesti Panga kunagise Kuressaare osakonna hoone.
It was returned to the bank in August 1998 as a building under planning restrictions for heritage reasons, and the bank then had it renovated in order to preserve and restore all the historical architectural value of the building.
Eesti Pangale tagastati arhitektuurimälestisena kaitse all olev ehitis 1998. aasta augustis ja seejärel lasi Eesti Pank hoone renoveerida, püüdes säilitada ja ennistada kõike ehitusajalooliselt väärtuslikku.
At first the intention was to use it as a centre for managing reserves, and the development work needed for this has frequently been discussed, but for various reasons the work was never actually carried out.
Esialgu oli eesmärk rajada sinna varujuhtimiskeskus ning selleks vajalikud arendustööd on korduvalt olnud arutlusel, kuid erinevatel põhjustel pole need teostunud.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“It became clear from the professional associations representing business that very many companies are not yet really aware that the changes to credit transfers and the new bank account numbers that will be used from February 2014 are unavoidable”, said Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller.
„Ettevõtteid esindanud erialaliitude kaudu selgus, et suur osa ettevõtjaid ei ole veel endale teadvustanud, et 2014. aasta veebruarist kehtima hakkavad maksekorralduse muudatused ja uued kontonumbrid on möödapääsmatu muudatus,“ ütles keskpanga asepresident Madis Müller.
In a little more than half a year, public sector institutions and private companies need to make sure they are ready to start using the international bank account number or IBAN form of their bank account numbers, rather than the account numbers they use now, and to follow the new requirements for sending payments and e-invoices to the bank.
Pisut rohkem kui poole aastaga peavad nii avaliku sektori asutused kui ka ettevõtjad tagama enda valmisoleku selleks, et seniste kontonumbrite asemel hakata kasutama vaid rahvusvahelisi (IBAN) kontonumbreid ning maksete ja e-arvete edastamisel panka kasutada uusi standardeid.
Companies will need to upgrade their accounting software and their billing systems by the start of 2014.
Selleks peavad ettevõtted 2014. aasta alguseks uuendama raamatupidamistarkvara ja täiustama arvete esitamist.
For example, a company that now submits 100 payment orders to the bank in a single file will find that it has to enter each payment individually through the internet bank from next year if it does not make the necessary changes.
Näiteks kui praegu esitab ettevõte 100 maksekorraldust panka ühe failina, siis muudatuste mittetegemisel peab ettevõte need uuest aastast ükshaaval käsitsi internetipangas sisestama.
The banks are advising their clients on what the changes are and what needs to be done.
Pangad annavad oma klientidele juhiseid, kuidas ja milliseid muudatusi ellu viia.
Practical advice for companies about the changes will also be available on the Eesti Pank website.
Ettevõtja jaoks avaldatakse praktiline juhis muudatuste elluviimiseks ka Eesti Panga kodulehel.
Mr Müller added that if the companies start their preparations early enough, their payments will remain as smooth as they are now after the changes come in.
Madis Müller lisas, et mida varem ettevalmistusega alustada, seda sujuvamalt toimivad maksed ka pärast muudatuste kehtima hakkamist.
“Many of the changes will take place automatically for customers, as the banks will make the changes on their behalf.
„Eraisikute jaoks toimuvad paljud muudatused automaatselt, pangad teevad selle töö inimeste eest ära.
However some companies will need to make changes, for example to make sure that their employees receive their salaries properly in February next year”, he said.
Kuid osad ettevõtted peavad tegema muudatusi näiteks ka selleks, et töötajatele saaks palgaülekanded kindlasti tehtud ka tuleva aasta veebruaris,“ rääkis Müller.
The biggest change for customers will be the change of the bank account number into the international IBAN form.
Eraisikutele jaoks on kõige suurem muutus kontonumbri muutumine rahvusvahelisele (IBAN) kujule.
The banks are developing an e-invoice standing order service which is based on SEPA credit transfers, to replace the legacy direct debit service, and users of direct debits will not have to change anything to use these, as a rule.
Pangad arendavad otsekorraldusteenuse e-arve püsimakse teenuseks ja otsekorraldusteenuse kasutajad ei pea selle muutuse jaoks reeglina ise midagi tegema.
The banks will inform their clients about the changes in sufficient time.
Muutuse kohta annavad pangad oma klientidele aegsasti infot.
The central banks, public sector institutions and companies of the euro area are all preparing for the adoption of the pan-European requirements for payments, and the degree of readiness varies between countries.
Üleeuroopaliste maksetingimuste kasutuselevõtu ettevalmistustega tegelevad kõikide euroala riikide keskpangad, avaliku sektori asutused ja ettevõtted, muudatuste elluviimise seis on riigiti üsna erinev.
The report by the European Central Bank of March 2013 on the migration to the SEPA put Estonia among the last-placed countries in the euro area for the preparedness of its public sector and businesses.
Vastavalt Euroopa Keskpanga 2013. aasta märtsi SEPAle ülemineku raportile on Eesti avalik sektor ja ettevõtted oma ettevalmistuste taseme poolest euroala viimaste riikide seas.
The report on SEPA preparations can be found on the European Central Bank's website.
Euroopa Keskpanga raport SEPA ettevalmistuste seisu kohta on Euroopa Keskpanga kodulehel.
The single payment area terms (SEPA) will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused (SEPA), et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
The SEPA regulation obliges banks to change over to SEPA payments and to make it possible for clients to make payments to any bank in Europe.
SEPA määrus kohustab pankasid minema üle SEPA maksetele ja pakkuma klientidele võimalust teha makseid igasse Euroopa panka.
In addition to this, the banks will start to offer their clients the new service of cross-border SEPA direct debits, meaning that clients will be better able to make payments for services from outside Estonia.
Lisaks hakatakse inimestele tulevikus uue teenusena pakkuma piiriülest SEPA otsekorraldusteenust, mis tähendab, et inimesel on rohkem võimalusi Eestist väljapool tarbitud teenuste eest tasumiseks.
Who the providers of the SEPA direct debit service will be will become clear in competition in the market and will depend on client demand.
SEPA otsekorraldusteenuse pakkujad selguvad turukonkurentsis ja sõltuvalt klientide nõudlusest.