natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The business association representatives said that after the Ministry of Finance sent out reminders to some 136,000 businesses in September, awareness had increased among small businesses.
Pärast septembrit, kui rahandusministeerium saatis 136 tuhandele ettevõttele teavituskirja, on ettevõtjate liitude kinnitusel väikeettevõtjate teadlikkus kasvanud.
Mr Müller underlined the need for businesses to make the necessary changes now, working with software companies and banks where needed.
Mülleri sõnul tuleb ettevõtetel vajalikud muutused nüüd ära teha, vajadusel koostöös tarkvaraettevõtete ja pankadega.
“Companies can already try sending payments to their bank as files, and they should contact their bank about doing this.
„Maksete edastamist pankadesse failidena saab juba praegu katsetada ja selle proovimiseks tuleb oma pangaga ühendust võtta.
We recommend that companies take a pro-active approach to this”, said Mr Müller.
Soovitame ettevõtetel olla aktiivsed,“ märkis Müller.
Guidelines and advice on the necessary changes can be found on the website of the Estonian Banking Association.
Vajalike muudatuste juhiseid ja abimaterjale leiab Pangaliidu veebilehelt.
More detailed information about the Forum, including the topics discussed there and the participants, can be found in Estonian at www.pangaliit.ee/maksefoorum.
Üksikasjalikumat teavet foorumi, seal käsitletavate teemade ja osalejate kohta saab aadressilt www.pangaliit.ee/maksefoorum.
Further information on SEPA can be found on the Eesti Pank website at http://www.eestipank.ee/en/payment-systems/single-euro-payments-area-sepa.
SEPA kohta on täpsem info Eesti Panga veebilehel www.eestipank.ee/sepa.
Estonian exports decreased at a rapid rate in the third quarter, but the impact on the value-added of Estonian companies has been smaller.
Kuigi Eesti eksport vähenes kolmandas kvartalis tempokalt, on selle mõju Eesti ettevõtete lisandväärtusele väiksema ulatusega.
Exports shrank principally in low value-added products and the decline in exports is reflected in a decline in imports.
Eksport on vähenenud enim madala lisandväärtusega kauba seas: ekspordi langus peegeldub ka impordi vähenemises.
The weak external environment is offset by strong household consumption, which has been boosted by a fall in unemployment and by wage rises.
Nõrka väliskeskkonda tasakaalustab majapidamiste tarbimise kasv, mis on saanud hoogu tööpuuduse vähenemisest ning palgakasvust.
However, another consequence of the rapid rises in wages is an increase in production costs, which may restrict the development of the exporting sector.
Kiire palgakasvu varjupooleks on aga tootmise kallinemine, mis piirab eksportiva sektori arengut.
This can been seen in the average rise of almost 7% in the first half of the year in the labour costs needed to produce one unit of output as wages rose faster than productivity, while in the European Union as a whole, this rise averaged 1.3% for the same period.
Tootlikkusest kiirema palgatõusu tõttu suurenes ühe toodanguühiku tootmiseks vajaliku tööjõu kulu esimesel poolaastal keskmiselt ligi 7%, kuid Euroopa Liidus keskmiselt 1,3%.
The fall in investment that has occurred concurrently with the strong growth in consumption has several causes.
Tempoka tarbimise kasvuga samal ajal investeeringud kahanesid, millel on mitu põhjust.
The slow recovery in external demand is holding investment back as the production capacity of manufacturing companies is being used less than usual and the need for investment is smaller.
Välisnõudluse aeglane taastumine pärsib investeeringuid, kuna tööstusettevõtete tootmisvõimsused on tavapärasest vähem rakendatud ning vajadus investeeringute järele on seetõttu väiksem.
Investment is also affected by wage pressure, which has led to rapid cost growth for investments in building work.
Investeerimist mõjutab ka palgasurve, mistõttu on ehitusinvesteeringud kallinenud märgatavalt.
A third cause is that the one-off investment projects for energy efficiency are ending.
Kolmandaks põhjuseks on ühekordsete energiaefektiivsusega seotud investeerimisprojektide lõppemine.
Although economic growth has temporarily slowed down and demand in the external environment has proven weaker than expected, there has not been any major change in expectations of recovery in the global economy.
Hoolimata majanduskasvu ajutisest aeglustumisest ning oodatust nõrgemast väliskeskkonnast ei ole ootus maailmamajanduse edasise taastumise suhtes kuigi palju muutunud.
The strengthening of the economy in the USA and the euro area should contribute gradually to growth in external demand for Estonia and an acceleration in economic growth.
USA ja euroala majanduse elavnemine peaks aitama järk-järgult kiirendada ka Eesti välisnõudluse kasvu ning majanduskasvu.
Eesti Pank will publish a new economic forecast on 12 December.
Eesti Pank avaldab uue majanduskasvu prognoosi 12. detsembril.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The slowdown in the growth in consumer prices in the second half of the year is in line with the reduction in economic activity in Estonia.
Aasta teisel poolel toimunud tarbijahindade kasvu aeglustumine on kooskõlas vähenenud majandusaktiivsusega Eestis.
This is also one reason why the fall in inflation is broad based, taking in food and energy prices as well as the remaining consumer basket that accounts for core inflation.
See on ka üheks põhjuseks, miks inflatsiooni aeglustumine oli laiapõhjaline, hõlmates nii toiduaine ja energia hindasid kui ka ülejäänud tarbijakorvi ehk alusinflatsiooni.
Price rises were also affected by low rates of inflation in Estonia’s trading partners, which passed through into Estonian prices through imports.
Hinnakasvu mõjutas märkimisväärselt ka kaubanduspartnerite väike inflatsioon, mis kandus impordi kaudu Eesti hindadesse.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area slowed to 0.7% in October, with the first fall in energy prices for three years playing a central role.
Euroala inflatsioon aeglustus oktoobris esialgse hinnangu kohaselt 0,7%ni, milles oli keskne roll tänavu viimase kolme aasta jooksul esimest korda odavnenud energia hindadel.
In several euro area countries inflation was also reined in by the decline in the impact from tax rises that were brought in to improve budget balances.
Mitmes euroala riigis pidurdas inflatsiooni ka eelarve tasakaalu parandamiseks tehtud maksutõusude mõju taandumine.
The annual rate of rise in energy prices slowed to 3.3% in October.
Aastane energia hinnatõus aeglustus oktoobris 3,3%ni.
The fall in the global oil price and a strengthening of the euro meant that the price of natural gas was down by 7.2% and that of heat energy by 2.3%.
Maailmaturu nafta hinna languse ning euro kursi tugevnemise tõttu odavnes maagaas 7,2% ja soojusenergia 2,3%.
For the same reason, motor fuels continued to fall in price and were 7.6% cheaper than a year earlier.
Samal põhjusel odavnesid jätkuvalt ka mootorikütused, mis olid aastatagusega võrreldes 7,6% odavamad.
The main driver of the rise in energy prices was electricity, which was 30% higher than in October 2012.
Energiahinna kasvu panustas enim elekter, mis oli 30% kallim kui eelmise aasta oktoobris.
Core inflation in October was low and fell from 0.6% to 0.4%.
Alusinflatsioon oli oktoobris väike ja langes 0,6%lt 0,4%ni.
Inflation in prices of services was restrained by free services in public transport in Tallinn and in higher education, without which services inflation and thus consumer price inflation overall would have been 0.5 percentage points higher.
Teenuste inflatsiooni pidurdasid tasuta teenused (Tallinna ühistransport ning kõrgharidus), milleta oleks teenuste inflatsioon ja seeläbi ka tarbijahindade inflatsioon kokku olnud 0,5 protsendipunkti suurem.
The impact of free services will steadily pass out from the inflation calculation during 2014, and core inflation will rise in consequence.
Tasuta teenuste mõju hakkab inflatsioonist järk-järgult taanduma 2014. aasta jooksul ning selle toimel alusinflatsioon suureneb.
Prices for communications, which have restrained headline inflation in recent times, rose in monthly comparison in October for the first time since 2011.
Viimasel ajal inflatsiooni tagasihoidlikuna hoidnud sideteenuste hinnad kasvasid oktoobris kuises võrdluses esimest korda alates 2011. aastast.
The fact that Estonia’s inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and harmonisation of relative incomes with those of the euro area.
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Tel: +372 6680 959, +372 5097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“People who live outside Tallinn and who want to change kroons for euros near to their home will be able to do so only in November and December.
„Väljaspool Tallinna elavad inimesed, kes tahavad kodukoha lähedal kroone eurodeks vahetada, saavad seda teha veel vaid novembris ja detsembris.
“People across Estonia have made good use of the chance to exchange kroons for euros, but the amounts of kroons being returned have got steadily smaller.
„Võimalust kroone eurodeks vahetada on kasutatud aktiivselt üle Eesti, kuid tagastatavate kroonide kogused on pidevalt kahanenud.
It has been possible for people to make the exchange close to their homes for so long thanks to the cooperation of the commercial banks”, he added.
Võimalus vahetada kroone kodukoha lähedal kestis nii pikalt tänu heale koostööle kommertspankadega,“ märkis Roosve.
In other euro area countries the commercial banks only exchanged the national currencies for two to six months.
Teistes euroala riikides on rahvusvaluutat vahetatud kommertspankades kahe kuu kuni poole aasta vältel.
In 2011, 318 million euros worth of kroons were returned to Eesti Pank, in 2012 3.5 million euros worth, and in the first ten months of 2013 only 1.7 million.
2011. aastal tagastati Eesti Panka kroone 318 miljoni, 2012. aastal 3,5 miljoni ja 2013. aasta 10 kuuga 1,7 miljoni euro väärtuses.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 17 December.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 17. detsembril.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Anne Lauringson's paper The impact of the generosity of unemployment benefits on Estonian labour market outcomes in a period of crisis looks at how the level of unemployment benefits and how long they were paid for affected labour market outcomes during the deep crisis in Estonia in 2008–2010.
Anne Lauringsoni uurimus „The impact of the generosity of unemployment benefits on Estonian labour market outcomes in a period of crisis“ käsitleb seda, kuidas mõjutas töötushüvitiste suurus ning maksmise perioodi pikkus tööturuväljundeid sügava kriisi perioodil Eestis aastatel 2008–2010.
Ms Lauringson was awarded a doctorate in economics by the University of Tartu in 2012.
Anne Lauringsonile anti Tartu Ülikoolis majandusteaduse doktorikraad 2012. aastal.
Kaspar Ojasoo provided a fundamental analysis of value investment in the stock markets of Central and Eastern Europe during the recession of 2007-2009 in his research paper.
Kaspar Ojasoo käsitleb uurimistöös fundamentaalanalüüsil põhinevat väärtusinvesteerimist Kesk- ja Ida-Euroopa aktsiaturgudel aastate 2007–2009 langusperioodil.
He was awarded a master's degree in economics by the University of Tartu in 2012.
Kaspar Ojasoole anti Tartu Ülikoolis majandusteaduse magistrikraad samuti 2012. aastal.
The Eesti Pank research awards will be handed to the winners on 13 December at the international financial conference Nordic-Baltic Financial Linkages and Challenges in Tallinn.
Eesti Panga teaduspreemia antakse võitjatele üle 13. detsembril Tallinnas toimuval rahvusvahelisel finantskonverentsil ”Nordic-Baltic Financial Linkages and Challenges”.
The Eesti Pank research award in memory of Urmas Sepp is being granted for the 11th time in 2013.
Urmas Sepa mälestusele pühendatud teaduspreemia annab Eesti Pank 2013. aastal välja üheteistkümnendat korda.
The research competition is designed to promote research in economics, recognise outstanding research work and enhance studies for academic degrees.
Teadustööde konkursi eesmärk on ergutada teadustegevust majandusteaduse valdkonnas, avaldada tunnustust silmapaistva uurimistöö eest ja väärtustada teaduskraadi omandamise õpinguid.
Since 2011 the award has been granted in two categories, one for research leading to a PhD thesis or done as part of doctoral studies, and the other for research leading to a master's dissertation or done as part of a master's course.
Alates 2011. aastast antakse teaduspreemia välja kahes kategoorias – doktoritööl põhineva või doktoriõpingute raames läbi viidud uurimistöö ning magistri väitekirjal põhineva või magistriõpingute raames läbi viidud uurimistöö eest.
Urmas Sepp was head of the Eesti Pank macroeconomics department, later the economic research department, from 1993.
Urmas Sepp oli alates 1993. aastast Eesti Panga makromajanduse, hiljem majandusuuringute osakonna juhataja.
The banks in Estonia are on schedule with the changes required for the migration to SEPA and will have them made by 1 February 2014.
Eestis on pangad SEPA-le üleminekuks tarvilike muudatustega graafikus ja saavad need tehtud 1. veebruariks 2014.
As the changes have not yet been rolled out in full and this will largely be done in the next few months, there is an increased risk of payments being temporarily impeded.
Kuna muudatusi ei ole veel täielikult ellu viidud ja seda tehakse suures mahus mõne kuu jooksul, siis suurendab see ajutiste takistuste tekkimise riski maksete tegemisel.
Problems may arise if there is not enough time for testing upgraded systems, including those between banks and companies.
Probleemid võivad tekkida siis, kui katsetamiseks (sealhulgas pankade ja ettevõtete vaheliste süsteemide katsetamiseks) jääb liiga vähe aega.
It is currently only cross-border euro payments that meet the SEPA conditions, which is why the total figure is so low at 1.5%.
SEPA tingimustele vastavad hetkel ainult piiriülesed euromaksed, mistõttu on üldine näitaja madal (1,5%).
It is also worth noting that the banks in Estonia make payments to each other using the local retail payment system run by Eesti Pank and will do so until the end of January next year.
Eesti puhul tuleb samas arvestada, et pangad teevad makseid ühest pangast teise kohaliku, Eesti Panga jaemaksesüsteemi kaudu kuni tuleva aasta jaanuari lõpuni.
Only once the Eesti Pank settlement system has closed will banks migrate all their payments into the pan-European retail payment system.
Alles pärast Eesti Panga arveldussüsteemi sulgemist suunavad pangad kõik maksed üleeuroopalisse jaemaksesüsteemi.
The banks have already made all the preparations needed for this to happen.
Pangad on kõik vajalikud ettevalmistused selleks muutuseks teinud.
“The figures in the European Central Bank’s report just under one hundred days before the deadline are certainly a cause for concern.
„Euroopa Keskpanga raporti näitajad Eesti kohta on napilt sada päeva enne tähtaega kahtlemata murettekitavad.
The migration to the SEPA is not a project that only affects banks, as it will also require companies to make a lot of important changes”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank.
SEPA-le üleminek ei ole ainuüksi pankade projekt, vaid ka ettevõtjad peavad tegema palju olulisi muudatusi,“ ütles keskpanga asepresident Madis Müller.
By 1 February 2014, public sector institutions and private companies need to be able to use the international IBAN form of their bank account numbers and to start sending payments and e-invoices to the bank using the new standards.
Nii avaliku sektori asutused kui ka ettevõtjad peavad 1. veebruariks 2014 tagama rahvusvaheliste kontonumbrite (IBAN) kasutuselevõtu ning hakkama makseid ja e-arveid edastama panka uute standardite järgi.
The preparations of large companies and public sector institutions are generally satisfactory as they have started making preparations and will have them ready in time.
Suurettevõtete ja avaliku sektori asutuste ettevalmistused on üldiselt rahuldavad, sest nad on ettevalmistustega alustanud ja saavad nendega valmis õigel ajal.
For smaller companies the situation is a little more complicated.
Väiksemate ettevõtete olukord on natuke keerulisem.
Müller noted that businesses are better placed than they were in the spring, but the awareness levels of small companies are still low.
Müller nentis, et ettevõtete valmisolek on parem kui kevadel, kuid väiksemate ettevõtete teadlikkus on siiski väike.
“Companies generally believe that the necessary changes will be made to their databases, invoices, websites and elsewhere in time.
„Ettevõtted usuvad üldiselt, et vajalike muudatustega andmebaasides, arvetel, kodulehtedel ja mujal saadakse õigel ajal valmis.
But the new report and the review of the current state of preparations show that small businesses in particular still have a lot to do for all the changes to be made in time”.
Nii avaldatud raport kui ka hetkeseisu ülevaade näitavad siiski, et kõikide muudatuste õigeaegseks elluviimiseks tuleb eelkõige väiksematel ettevõtetel veel pingutada,“ ütles Müller.
He added that Estonian companies are generally flexible and this gives hope that companies will manage to make the changes in the next three months or use the conversion services that will be put in place for making payments during the transition period.
Ta lisas, et Eesti ettevõtted on paindlikud ja see lubab eeldada, et ettevõtjad saavad vajalike muudatustega eeloleva kolme kuu jooksul hakkama või kasutavad maksete tegemiseks üleminekuperioodil lubatud teisendusteenuseid.
To help make the transition as smooth as possible, bank clients will have an extra year until 1 February 2015 during which they can use conversion services where the banks change account numbers into the new format for private clients, though not for companies, and convert payments sent by companies into the ISO 20022 XML format.
Sujuva ülemineku tagamiseks võivad pangad klientidele veel aasta jooksul ehk kuni 1. veebruarini 2015 pakkuda teisendusteenuseid, mis tähendab, et pangad muudavad vajadusel uuele kujule erakliendi eest kontonumbri (ettevõtetele see ei kehti) ja ettevõtete maksete edastamise vormingu (pärandvorming – ISO 20022 XML).
Background:
Taustinfo
From February 2014, new rules will start to apply in the Single Euro Payments Area, SEPA, which will simplify and harmonise the systems for making payments.
2014. aasta veebruarist hakkavad ühtses euromaksete piirkonnas (Single Euro Payments Area, SEPA) kehtima ühtsed reeglid, millega lihtsustatakse ja ühtlustatakse maksete tegemist.
The main change will be that both private clients and companies will be able to make all of their day-to-day bank transactions using the account and bank card from their home bank as all banks will be using payment services in the same form.
See muudatus tähendab eelkõige seda, et nii eraisikud kui ka ettevõtted saavad oma igapäevaseid pangatoiminguid teha kodupanga kontot ja kaarti kasutades, sest kõikidele pankadele kehtivad ühesugused makseteenuste tingimused.
Some banks have promised to start providing a new cross-border direct debit service, the SEPA direct debit, from next year.
Osa panku on lubanud järgmisel aastal hakata maksjatele pakkuma uut, ainult piiriüleselt kasutatavat otsekorraldusteenust (SEPA otsekorraldus).
This will allow payments for goods and services consumed abroad to be made automatically.
See on teenus, mis võimaldab automaatselt tasuda välismaal tehtud ostu või tarbitud teenuse eest.
The European Central Bank's second report on SEPA preparations.
Euroopa Keskpanga teine raport SEPA ettevalmistuste seisu kohta.
The current state of preparations for SEPA in Estonia.
SEPA ettevalmistuste hetkeseis Eestis
Further information on SEPA, including a checklist for companies, can be found on the Eesti Pank website
Täpsem info SEPA kohta (sh ettevõtjatele mõeldud kontrollnimekiri) on Eesti Panga veebilehel www.eestipank.ee/sepa.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud:press [at] eestipank.ee
Banks and some companies have been working to inform their clients in advance about the changes, but the real changes will be made in the new year when account numbers get longer and direct debits within Estonia are replaced by e-invoice standing orders.
Nii pangad kui ka ettevõtted on kliente eelseisvatest muudatustest aktiivselt teavitanud, kuid reaalselt toimuvad muudatused alles uuel aastal, kui kontonumber pikeneb ja riigisisene otsekorraldus asendub e-arve püsimaksega.
To adapt to the changes more quickly, people should really pay attention to the information distributed by banks and companies in the coming months and make sure they know what they will need to do differently when making payments in future.
Et muudatustega harjumine sujuks ladusalt, on oluline, et inimesed pööraksid eelolevatel kuudel tähelepanu pankade ja ettevõtete edastatavale infole ja teadvustaksid, milliste muudatustega peab lähiajal maksete tegemisel arvestama.
The survey showed that the use of bank channels for payments continues to increase.
Uuringu kohaselt tasutakse makseid jätkuvalt üha enam pangakanalite abil.
Standing orders and direct debits are used by 70% of people in Estonia, and internet banking by 62%.
Arvete tasumisel kasutab püsi- ja otsekorraldusi 70% ja internetipanka 62% Eesti elanikest.
Payments are only made in banks or post offices or directly to suppliers of services by 22% of people, down from 33% in 2011.
Panga- või postkontorites ja teenusepakkuja juures teevad makseid vaid 22% inimestest (2011. aastal 33%).
Standing orders and direct debits are used more by people of retirement age, while internet banking is preferred by younger families.
Püsi- ja otsekorraldusteenust kasutavad rohkem pensioniealised ning internetipanga võimalusi nooremad pered.
The part played by cash in the payment behaviour of people in Estonia has decreased, both for receiving income and for paying for purchases.
Eestimaalaste maksekäitumises on nii sissetulekute saamisel kui ka ostude eest tasumisel vähenenud sularaha osatähtsus.
Only 4% of people receive their income partly or wholly in cash, including state benefits and other incomes, which is half as many as two years ago.
Sularahas saavad täielikult või osaliselt sissetulekuid (sh riiklikke toetusi ja muid sissetulekuid) 4% inimestest, mis on poole vähem kui kaks aastat tagasi.
The survey showed that the largest share of people receiving their income in cash were in Eastern Estonia.
Uuringu kohaselt on sularahas sissetuleku saajate osakaal kõige suurem Ida-Eestis.
Those who use both payment cards and cash to pay for purchases have started to use card payments more.
Need, kes tasuvad ostude eest nii maksekaardiga kui ka sularahas, on hakanud enam kasutama kaardimakseid.