natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VEB Fund archive materials  The VEB Fund was set up in January 1993 and Eesti Pank managed the documentation of the fund until April 1993, when this task was taken over by Põhja-Eesti Pank (PEP), which was recognised as the sole owner of the frozen assets by the Soviet-era Vnesheconombank.
VEB Fondi arhiivimaterjalidest  VEB Fond loodi 1993. aasta jaanuaris ja Eesti Pank haldas VEB Fondi dokumentatsiooni kuni 1993. aasta aprillini, mil see anti üle Põhja-Eesti Pangale (PEP), keda NSVL Väliskaubanduspank (edaspidi Vnešekonombank) tunnistas külmutatud nõuete ainsa omanikuna.
Later the documentation was handled by the legal successors of PEP, which were Eesti Ühispank and SEB, and the archive was handed over to the VEB Foundation in 2008.
Hiljem tegelesid dokumentatsiooniga PEP-i õigusjärglased Eesti Ühispank ja SEB ning sihtasutusele VEB anti arhiiv üle 2008. aastal.
Although the events surrounding the VEB Fund date back as far as 20 years, a surprisingly large number of documents have been preserved in the archive.
Vaatamata sellele, et VEB Fondiga seotud sündmused leidsid aset kuni 20 aastat tagasi, on arhiivis säilinud üllatavalt palju dokumente.
However it is not possible to judge whether all of the documents are there, because no document register or list of contents has been preserved as stipulated under the Archives Act and the guidelines of the the State Archives.
Samas pole võimalik hinnata, kas tegu on kogu dokumentatsiooniga, sest dokumendiregistrid (sisukorrad) pole säilinud vastavalt arhiiviseadusele ja Riigiarhiivi suunistele.
The audit team was able to use the extensive existing documentation to establish quite well what actually happened.
Olemasoleva mahuka dokumentatsiooni alusel suutis audit taastada üsna hästi selle, mis toimus.
However, in several places it was unclear why things happened as they did.
Samas jäi tihti arusaamatuks, miks asju tehti.
Firstly this is because some background materials are missing that would explain the reasons why certain decisions were taken, even when the documents confirming the decisions exist.
Esiteks sellepärast, et kuigi otsuste dokumendid on olemas, siis puuduvad taustmaterjalid, mis selgitavad otsuste tegemise põhjuseid.
Secondly, the participants in the events could not recall all the details, as the events happened 15-20 years ago.
Teiseks ei suutnud asjaosalised enam meenutada detaile, kuna sündmustest on möödunud 15-20 aastat.
Thirdly, a gap in the archives was created because in the early years the managers of the VEB Fund were also employees of Eesti Pank and they didn't put everything down in writing when passing instructions between the two institutions, or in effect from themselves to themselves.
Kolmandaks soosis arhiivi mittetäielikkust see, et Eesti Panga töötajad olid algusaastatel ühtlasi ka VEB Fondi juhid ning nö iseendale korraldusi andes ei pidanud nad kirjavahetust institutsioonide (Eesti Pank ja VEB Fond) vahel.
Previous assessments of the VEB Fund  The two previous audits by the National Audit Office still apply.
Varasematest hinnangutest VEB Fondile  Riigikontrolli kahe varasema auditi hinnangud on paikapidavad.
The assessment of Rein Järvelill, who liquidated the Foundation, is also accurate, except for his estimate that unrecorded transactions worth 108 million kroons took place.
Samuti saab nõustuda sihtasutuse likvideerija Rein Järvelille hinnangutega, välja arvatud tema hinnanguga 108 miljoni krooni ulatuses toimunud teadmata tehingu kohta.
The VEB Fund register shows that around 108 million kroons are in the wrong place in the balance of assets and liabilities, but these are not unrecorded transactions but rather a consequence of poor record keeping.
VEB Fondi registris on nõuete ja kohustuste saldo paigast ära umbes 108 miljoni krooni ulatuses, kuid tegu polnud teadmata tehingutega, vaid viletsa registripidamisega.
For a start, not all the original documents have been kept for some of the transactions in the registry, but the documents have mostly been well enough preserved for the content of the transactions to be clear and recoverable.
Esiteks pole osa registrikannete kohta olemas kõiki algdokumente, kuid dokumente on enamasti säilinud piisavalt selleks, et tehingute sisu oleks arusaadav ja taastatav.
The balance was out because one part of the assets in the VEB Fund register were recorded in kroons, while the accounts held in Vnesheconombank were in other currencies, and the exchange rate of the kroon to the dollar fluctuated widely.
Saldo oli paigast ära seetõttu, et VEB Fondi registris peeti osa nõuete üle arvestust kroonides, kuigi Vnešekonombank’is olid kontode saldod teistes valuutades ning krooni kurss kõikus dollari suhtes märkimisväärselt.
Further disparities were caused because Ühispank converted its kroon assets in the Estonian register into US dollars.
Täiendava lahknevuse põhjustas see, et Ühispank arvestas oma kroonides nõuded Eesti registris ümber USA dollaritesse.
This allowed Ühispank to sell the necessary amount of dollar assets to TSL International.
See võimaldas Ühispangal müüa TSL Internationalile (TSL) vajalikus mahus dollarinõudeid.
On top of this, it should be emphasised that the VEB Fund transactions, including the improperly recorded transactions, represented only the movement of data within the VEB Fund register, and not real transactions with Vnesheconombank.
Teiseks tuleb rõhutada, et VEB Fondi tehingute puhul, ka halvastidokumenteeritud tehingute puhul oli tegu vaid andmete liikumisega VEB Fondi registris, mitte reaalsete tehingutega Vnešekonombank’iga.
The documents from Eesti Pank containing false data  The document containing the false data adding 32.3 million dollars to the assets of TSL was created in Eesti Pank in 1995.
Eesti Panga valeandmetega dokumendist  32,3 miljoni dollari ulatuses TSL-le nõudeid „lisanud“ valeandmetega dokument loodi 1995. aastal Eesti Pangas.
However, it was not possible to discover which individual person involved in the process of creating the letter was responsible for inserting the false data.
Samas ei õnnestunud tuvastada, kes kirja loomise ahelas põhjustas valeandmete sattumise kirja.
Indirect evidence suggests that it was a deliberate act.
Kaudsed tõendid viitavad sellele, et tegemist oli planeeritud tegevusega.
The letter containing the false data later helped TSL realise its assets in Vnesheconombank, as the Russian government had announced that legal persons resident in Russia would be allowed to access the frozen accounts and exchange the sums contained in them for Russian state bonds.
Valeandmetega kiri aitas TSL-il tulevikus nõuded Vnešekonombank’ist realiseerida, kuna Vene riik oli teatanud, et oma riigi residentidest juriidilistele isikutele avatakse külmutatud arved ja nende summade vastu antakse Vene riigi võlakirju.
TSL was not able to access its assets from Vnesheconombank by using the Eesti Pank letter alone.
TSL ei saanud nõudeid Vnešekonombank’ist kätte pelgalt Eesti Panga kirja abil.
More important were the payment instruction from PEP and the permission of the Russian finance ministry.
Eelkõige oli selleks vaja PEP-i maksekorraldust ja Vene rahandusministeeriumi luba.
In some cases, assets from Vnesheconombank were realised even without further confirmation from Eesti Pank.
Teatud juhtudel realiseeriti Vnešekonombank’ist nõuded ka ilma Eesti Panga täiendava kinnituseta.
Two facts suggest that this was a deliberate act.
Planeeritud tegevusele viitavad kaks asjaolu.
Firstly the assets listed in the letter and valued at 32.3 million at the exchange rate of the start of 1995 matched fairly precisely the total sums of assets held by the government, the central bank, PEP and another company belonging to the owner of TSL.
Esiteks kattus kirjapandud nõue 32,3 miljonit 1995. aasta alguse kursi alusel üsna täpselt valitsuse, keskpanga, PEP-i ja TSL-i omaniku teise firma nõuete kogusummaga.
Secondly, TSL realised three transactions several years later for all the assets received from Ühispank and held in Vnesheconombank for exactly the amounts confirmed in 1995.
Teiseks realiseeris TSL mitu aastat hiljem kolme tehinguga kõik Ühispangalt saadud nõuded Vnešekonombankis täpselt 1995. aasta kinnituses toodud mahus.
Certificates belonging to the state and to Eesti Pank  Eesti Pank sold the certificates it owned with a nominal value of 103 million kroons to Ühispank for 12% of their nominal value.
Riigile ja Eesti Pangale kuulunud sertifikaatidest  Eesti Pank müüs endale kuulunud sertifikaadid nominaalväärtusega 103 miljonit krooni Ühispangale hinnaga 12% nominaalväärtusest.
This can be considered a very reasonable price for unrecoverable assets, and it was higher than the bids in the earlier public auction, which had been for between 8% and 9.2% of nominal value.
Seda võib lootusetu nõude müügi kohta hinnata küllalt mõistlikuks ja see on kõrgem, kui varasema avaliku oksjoni käigus laekunud pakkumised, mis jäid vahemikku 8%-9,2%.
The government transferred its assets, which had a nominal value of 243.9 million kroons through Eesti Pank to PEP, which was once again in difficulties, and this allowed PEP to join Ühispank.
Valitsus loovutas Eesti Panga kaudu oma nõuded nominaalväärtusega 243,9 miljonit krooni PEP-ile, mis tegi võimalikuks tollal uuesti raskustesse sattunud PEP-i liitmise Ühispangaga.
As the central bank sold its certificates at the current market price and the government transferred its own certificates to a state-owned bank in difficulty as an injection of finance, no theft of state assets took place.
Kuna keskpank müüs oma sertifikaadid hetke turuhinnaga ja valitsus loovutas enda sertifikaadid raskustes riigi omanduses oleva panga finantssüstiks, siis pole riigivara vargust toimunud.
Risks identified by the audit  The audit identified discrepancies between the total amounts of the claims of creditors and the balance of the accounts shown in the fund's reports as frozen in Vnesheconombank, as a consequence of inaccurate record keeping.
Auditis väljatoodud riskidest  Audit tõi esile ebakorrektsest registripidamisest tuleneva lahknevuse võlausaldajate nõuete summade ning fondi aruannetes kajastatud Vnešekonombankis külmutatud kontode saldode vahel.
As a result it is not possible in theory to settle all the dollar claims.
Selle tulemusel pole teoreetiliselt võimalik rahuldada kõiki dollarinõudeid.
However, it is possible to settle all the claims by using other currencies, which are in surplus in the accounts, instead of dollars.
Samas on summaarselt võimalik kõik nõuded rahuldada, kasutades dollarite asemel teisi valuutasid, mille saldod on ülejäägis.
The probability of the claims being settled remains theoretical, as there is no reason to believe that Vnesheconombank will decide to return the frozen assets.
Lisaks on nõuete rahuldamise tõenäosus ainult teoreetiline, kuna pole alust eeldada, et Vnešekonombank otsustab külmutatud vahendid tagastada.
Conclusion
Lõpetuseks
Eesti Pank has gone through and published all the material on the VEB Fund.
Eesti Pank on läbi töötanud ja avaldanud kõik VEB Fondiga seotud materjalid.
BACKGROUND
TAUST
Before the VEB Fund A lot was happening in the banking world in 1992 in Estonia.
VEB Fondi eellugu 1992. aasta oli sündmusterohke aasta Eesti Vabariigile pangandusmaastikul.
In the first half of the year Vnesheconombank announced the correspondence codes for the Estonian banks.
Aasta esimesel poolel teatas Vnešekonombank Eesti pankade korrespondentkontodel olnud vahendite külmutamisest.
Currency reform followed in Estonia in June.
Juunis toimus Eestis rahareform.
In early autumn a moratorium was declared for the Tartu Kommertspank, a pioneer of Estonian commercial banking, which ended up by going bankrupt.
Sügise hakul kuulutati moratoorium Eesti kommertspanganduse pioneerile – Tartu Kommertspangale, mis lõppes pankrotiga.
In November moratoriums were declared for two more banks, PEAP and UBB.
Novembris kuulutati moratoorium kahele pangale – PEAP ja UBB.
To prevent a repeat of the events following the bankruptcy of the Tartu Kommertspank, Eesti Pank and the government decided to join PEAP and UBB together and clean their balance sheets of the assets previously held in Vnesheconombank.
Vältimaks olukorda, mida tekitas Tartu Kommertspanga pankrot, otsustasid nii Eesti Pank kui Vabariigi Valitsus kaks nimetatud panka liita, puhastades nende bilansid eelnevalt nõuetest Vnešekonombank’i vastu.
The result of this operation was that Põhja-Eesti Pank, or PEP, was created and the claims on the frozen assets were collected into the VEB Fund.
Selle operatsiooni tulemusena sündis Põhja-Eesti Pank (edaspidi PEP) ja külmutatud vahendite nõudeid koondav VEB Fond.
The creation of the VEB Fund The main role of the VEB Fund was set by the parliament as finding solutions for settling the claims on Vnesheconombank of Estonian banks and legal and physical persons.
VEB Fondi loomine Riigikogu otsusega sai VEB Fondi peaülesandeks lahenduste leidmine Eesti pankade, juriidiliste ja füüsiliste isikute nõuete rahuldamiseks Vnešekonombank’i suhtes.
Certificates were issued to the owners of assets to prove their claim.
Nõuete tõenduseks väljastati nõuete omanikele sertifikaate.
However the Russian position had been communicated to the Estonians by the start of 1993 and was that the question of unfreezing the accounts could only be discussed in conjunction with a discussion of how to divide the external debt of the Soviet Union, and so it was unrealistic from the very beginning that the VEB Fund would be able to carry out its main task.
Kuna aga Vene pool oli  seisukohal (ja oli sellest 1993. aasta alguseks ka Eesti poolele teada andnud), et lahtikülmutamise teemat saab arutada vaid koos endise NSVL välisvõla jagamise teemaga, osutus VEB Fondi peaülesande täitmine sisuliselt algusest peale ebareaalseks.
As manager of the VEB Fund, Eesti Pank did take some steps towards that end, through direct contacts, international negotiations and memorandums on joint work on the question of unfreezing the accounts, but this led to no real results.
Eesti Pank kui VEB Fondi haldaja astus küll erinevad samme peaülesande täitmise suunal (otsekontaktid, riikidevahelised läbirääkimised, koostöömemorandumid lahtikülmutamise küsimustes), kuid reaalseid tulemusi need ei andnud.
The operation of the VEB Fund Russia did not recognise the state VEB Fund, which meant that it could only carry out a registry function.
VEB Fondi olemus Riiklikku VEB Fondi Vene pool ei tunnustanud, mistõttu sai see täita vaid registripidaja funktsiooni.
Eesti Pank delegated the registry keeping to PEP two months after the VEB Fund was created, as PEP had been recognised by Russia as the sole real asset-holder.
Eesti Pank delegeeris registripidamise kaks kuud pärast VEB Fondi loomist PEP-ile, kuna viimast tunnistas Vene pool ainsa nõuete tegeliku omanikuna.
Changes within the register of VEB Fund assets came from the sale and purchase of freely tradable certificates.
VEB Fondi nõuete registri muutuste sisuks oli vabaltkaubeldavate sertifikaatide ost-müük.
Some of the certificates were bought by firms that wanted to settle their debts to Vnesheconombank.
Osa sertifikaate ostsid ettevõtted, kes tahtsid oma võlgu Vnešekonombank’iga tasaarveldada.
Some of these were venture capitalists who bought the rights to assets from the market with the aim of realising them at better terms.
Mingi osa moodustasid nn „riskikapitalistid“, kes ostsid turult nõudeõigusi lootusega neid paremate tingimustega realiseerida.
The account statements of Vnesheconombank and other documents have been used to identify all the movements within Vnesheconombank up to the year 2000.
Lähtudes Vnešekonombank’i saldokinnitustest ja muust dokumentatsioonist, on tuvastatavad kõik kuni 2000. aastani Vnešekonombank’i kontodel toimunud liikumised.
The exception for unfreezing of Russian assets Russia made an exception for the use of assets frozen in Vnesheconombank by allowing payments to physical persons and to legal persons resident in Russia.
Venemaa erandid vahendite lahtikülmutamisel Vnešekonombank´is külmutatud varade kasutamisel tegi Vene pool siiski erandeid – lubati väljamakseid füüsilistele isikutele ja Vene residendist juriidilistele isikutele.
When PEP paid the frozen sums out to private clients and turned to Vnesheconombank for compensation for this however, it received a negative response and a further reference to the unresolved problem of the Soviet-era debt.
Kui PEP selle teate alusel eraisikutele summad välja maksis ja palvega selle kompenseerimiseks Vnešekonombank’i poole pöördus, siis sai PEP aga eitava vastuse koos viitega mittelahendatud võlaprobleemile.
The conditions under which this was possible remain unclear to Eesti Pank.
Millistel tingimustel see toimus, on Eesti Pangale selgusetu.
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
This had been proposed by the Executive Board of Eesti Pank, which found that continuing to give such loans was no longer justified.
Eesti Panga juhatus tegi vastavasisulise ettepaneku nõukogule, kuna ei pea sellise laenutoote olemasolu enam põhjendatuks.
The conditions and deadlines of loan agreements that have already been signed will not be affected by this decision.
Kehtivad tarbimislaenulepingud täidetakse vastavalt lepingu tingimustele ja tähtaegadele.
A presentation was made to the Supervisory Board of the results of the VEB Fund audit ordered by the Governor.
Eesti Panga nõukogu tutvus presidendi algatusel tehtud VEB Fondi auditi tulemustega.
The Supervisory Board supported the Executive Board's approach to the audit of the VEB Fund.
Nõukogu toetas juhatuse lähenemist VEB Fondi auditi läbiviimise osas.
Eesti Pank will publish the results of the audit of the VEB Fund at a press conference starting at 11.00 on Wednesday.
Eesti Pank avalikustab VEB Fondiga seotud auditi tulemused kolmapäeval kell 11 algaval pressikonverentsil.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 5 March.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 5. märtsil.
The proposed solution also allows the number of days the system is in operation to be increased.
Ühtlasi võimaldab pakkumine suurendada süsteemi tööpäevade arvu.
Eesti Pank's aim with the procurement for the new retail payment system was to improve the quality of payment services during the changeover to the SEPA and to ensure a level competitive playing field in the pricing of payments for all the commercial banks operating in Estonia.
Eesti Panga sooviks uue jaemaksesüsteemi hankel oli parandada SEPA-le ülemineku käigus makseteenuste kvaliteeti ning tagada kõigile Eestis tegutsevatele kommertspankadele maksete hinna osas võrdsed konkurentsitingimused.
The solution proposed by STET will make the cost of payments for commercial banks up to one-third cheaper than under the current ESTA price of three cents per payment.
STETi pakutava lahenduse kohaselt muutub maksete hind kommertspankadele kuni kolmandiku võrra soodsamaks võrreldes tänase ESTA hinnaga (3 eurosenti makse kohta).
It will also make it possible to increase the speed of settlements between the banks and the amount of time when the system is available.
Lisaks on võimalik tõsta nii arvelduste kiirust pankade vahel kui ka pikemalt pankade vahel arveldada.
The STET system will allow SEPA credit transfers and direct debits to be settled in accordance with the new requirements that will apply from February 2014.
STETi pakutava lahenduse kaudu on võimalik arveldada SEPA kreedit- ja otsekorraldusi vastavalt 2014. aasta veebruarist kehtima hakkavatele uutele nõuetele.
For Eesti Pank's new STET service to be launched successfully in the Estonian market, it is important that all the commercial banks operating in Estonia join the new system.
Eesti Panga vahendatava STETi teenuse eduka käivitamise eelduseks Eesti turul on, et uue süsteemiga liituvad kõik Eestis tegutsevad kommertspangad.
Eesti Pank will present the STET tender at a meeting of the banks on Wednesday, and hopes that all the current members of the ESTA settlement system will continue to use the single payment system provided by Eesti Pank for their domestic payments at least.
Eesti Pank tutvustab STETi pakkumist kolmapäevasel kohtumisel pankadega ning loodab, et kõik praegused arveldussüsteemi ESTA liikmed jätkavad vähemalt riigisiseste arvelduste teostamist läbi Eesti Panga poolt hangitud ühislahenduse.
The final choice of solution and the conditions for bank clients will be clarified once the negotiations between the commercial banks and Eesti Pank have been completed.
Lõplikud lahendused ja nende tingimused pangaklientide jaoks selguvad pärast kommertspankade ja Eesti Panga vaheliste läbirääkimiste lõppu.
Background:
Taustinfo:
The single payment terms will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused, et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
For this reason updates will be required for the ESTA payment system run by Eesti Pank in Estonia for domestic payments between banks, which sees individuals and companies in Estonia make an average per day of 100,000 payments at a total value of around 125 million euros.
Seetõttu peab uuendama Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendavat Eesti Panga maksesüsteemi ESTA, kus Eestis tegutsevad ettevõtted ja inimesed teevad päevas keskmiselt 100 000 makset kokku umbes 125 miljoni euro väärtuses.
Eesti Pank announced an international procurement on 28 May 2012 to upgrade the inter-bank retail payment system, but the procurement was not successful as the two tenders submitted both failed to meet the conditions.
Eesti Panga 28. mail 2012 välja kuulutatud rahvusvaheline hange pankadevahelise jaemaksesüsteemi uuendamiseks nurjus, kuna kaks esitatud pakkumist ei vastanud tingimustele.
Three companies submitted their tenders in this procurement, and the one which met Eesti Pank's legal and technical conditions was the tender from STET.
Hankele esitasid pakkumuse kolm ettevõtet, kellest vastas kõikidele Eesti Panga esitatud juriidilistele ja tehnilistele tingimustele üks pakkuja – STET.
STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) was founded in December 2004 by six of the largest French banks (Banque Fédérative du Crédit Mutuel, BNP Paribas, Caisse d’Epargne, Banque Populaire, Crédit Agricole SA, and Société Générale) to create a platform for SEPA payments, CORE, which is used by various markets that need SEPA payments.
STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) asutati detsembris 2004 kuue suurema Prantsuse panga poolt (Banque Fédérative du Crédit Mutuel, BNP Paribas, Caisse d’Epargne, Banque Populaire, Crédit Agricole SA, Société Générale) eesmärgiga luua SEPA maksete jaoks platvorm (CORE), mida kasutavad erinevad SEPA teenuseid vajavad turud.
Since the end of 2008, payments through the STET CORE platform have been settled by French banks, and this year STET will start to provide new payment and settlement mechanisms for the Belgian market.
Alates 2008. aasta lõpust arveldavad STET CORE platvormil makseid Prantsuse pangad ja käesoleva aasta algul hakkab STET pakkuma uut makse- ja arveldusmehhanismi Belgia turule.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Consumer prices in December were 0.1% down on the previous month, mostly owing to a drop in the prices of motor fuels and alcoholic beverages.
Detsembris langesid tarbijahinnad võrreldes eelmise kuuga 0,1%, peamiselt tänu mootorikütuste ja alkohoolsete jookide odavnemisele.
Core inflation remained stable at 1.3%.
Alusinflatsioon jäi stabiilsena 1,3% tasemele.
Preliminary data show that inflation in the euro area was 2.2% in December.
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu kohaselt detsembris 2,2% juures.