natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Current account plus new capital     account balance (% of GDP)
Võlgnevus välismaailmale (jooksev-     + kapitalikonto); % SKPst
-9.5
-9,5
-12.3
-12,3
-13.1
-13,1
-11.9
-11,9
-10.8
-10,8
19.7
19,7
14.8
14,8
12.9
12,9
Unemployment rate (%)
Tööpuudus, %
Value added growth per employee (%)
Lisandväärtuse kasv töötaja     kohta, %
37.3
22,7
103.0
103,0
107.1
107,1
110.9
110,9
* The April forecast of Eesti Pank.
* Eesti Panga prognoos aprillis 2007.
The last two columns are a comparison with the previous forecast (November 2006).
Kahes viimases tulbas on võrdlus eelmise prognoosiga (november 2006).
The conference starts with a welcome speech delivered by Toomas Hendrik Ilves, President of the Republic of Estonia followed by an opening speech from Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank.
Konverentsi avab tervitussõnavõtuga Eesti Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves ning avasõnad ütleb Eesti Panga president Andres Lipstok.
The keynote speakers of the event are Joaquí Almunia, European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and Gertrude Tumpel-Gugerell, Member of the Executive Board of the European Central Bank.
Peaettekannetega esinevad Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusvolinik Joaquín Almunia ning Euroopa Keskpanga juhatuse liige Gertrude Tumpel-Gugerell.
The morning session is concluded by a panel discussion viewing Europe's opportunities in the context of international competition.
Konverentsi ennelõunane paneeldiskussioon vaatleb Euroopa võimalusi rahvusvahelises konkurentsis.
Ragnar Nurkse.
Ragnar Nurksele.
The closing speech of the conference will be delivered by Andrus Ansip, Prime Minister of the Republic of Estonia.
Konverentsi lõppsõnad ütleb Eesti Vabariigi peaminister Andrus Ansip.
The winner of the Eesti Pank's 2007 research award will also be announced at the event.
Üritusel kuulutatakse välja ka Eesti Panga 2007. aasta teaduspreemia laureaat.
The conference is attended by representatives of international organisations, Estonia's public and private sector, financial institutions, academic institutions, and the press.
Üritusel osalevad rahvusvaheliste organisatsioonide, Eesti riigi- ja erasektori, finantsasutuste, akadeemiliste institutsioonide ja ajakirjanduse esindajad.
There occurred a surprisingly small price rise (0.1%) in February, whereas the indicators for March turned out higher than expected.
Veebruaris olime tunnistajaks üllatavalt väikesele hinnatõusule (kuu lõikes 0,1 protsenti), samas kujunesid märtsi näitajad oodatust kõrgemaks.
Average inflation has over the past two months remained at the level corresponding to the domestic demand based rapid economic growth, convergence of prices to the levels of the rest of Europe, and external price pressures.
Kahe viimase kuu kokkuvõttes on inflatsioon püsinud tasemel, mis on kooskõlas sisenõudlusel rajaneva kiire majanduskasvu, meie hinnataseme ühtlustumisega muu Euroopaga ning väliste hinnasurvetega.
In March, inflation was dominated by foodstuffs the price of which increased by more than 1%, reflecting larger mark-ups by manufacturers and traders.
Märtsis domineerisid inflatsioonis ka toiduained, kallinedes enam kui protsendi võrra, milles on paista tootjate ja kaubanduse suuremaid juurdehindlusi.
Prices have primarily risen in the sectors most shaped by the domestic demand driven economic expansion.
Hinnad on tõusnud eelkõige sektorites, mida sisenõudlusele tuginev majanduskasv enam kujundab.
Last year's labour market developments continued at the beginning of 2007: the rate of unemployment is still low and the rapid wage growth is likely to persist.
Käesoleva aasta alguses jätkusid eelmise aasta tööjõuturu suundumused, mis tähendab endiselt madalat tööpuudust ning suure tõenäosusega ka palgakasvu jätkuvat kiirenemist.
However, if pay rises are primarily caused by labour shortage, cost pressures in the economy are also increasing year-on-year.
Kui aga palgakasvu kiirenemise taga on ennekõike tööjõu nappus, siis on kulusurved majanduses võrreldes eelmise aastaga samuti suurenemas.
Inflation can be expected to somewhat abate over the next months, as the impact of the motor fuel price hike of last spring is easing off.
Järgnevatel kuudel võib oodata aastase inflatsiooni mõningast aeglustumist, kuna eelmise aasta kevadel toimunud kiire autokütuse kallinemise mõju taandub.
This, however, does not yet denote the start of a slowdown trend, because inflation will be sped up again in summer, when a higher VAT rate on distant heating is implemented.
Ometi ei ole see veel märgiks aeglustumistrendi algusest, sest kaugkütte kõrgema käibemaksumäära rakendumine asub suvel inflatsiooni taas kiirendama.
Although inflation is likely to remain above average in 2007, it is expected to subside in the longer run.
Kuigi inflatsioonisurved püsivad majanduskasvust johtuvalt kõrgena terve käesoleva aasta, on pikemas perspektiivis oodata hinnasurvete vaibumist.
This reflects Estonia's rapid economic expansion driven by domestic demand.
See peegeldab Eesti kiiret majanduskasvu, mida suunas sisenõudlus.
Stronger domestic demand is most evident on the goods and services account, where the difference between the imports and exports in ratio to GDP was around 4 percentage points higher, year-on-year.
Kõige selgemalt väljendub sisenõudluse tugevnemine kaupade ja teenuste bilansis, kus sisse- ja väljaveo vahe suhtena SKPsse oli 2006. aastal ümmarguselt nelja protsendi võrra suurem eelnenud aasta näitajast.
When analysing the trade balance, it should be noted that after Estonia's accession to the EU it is no longer possible to clearly identify the transit flows of goods which is why the domestic demand might be overestimated.
Kaubabilanssi analüüsides tuleb rõhutada, et peale Eesti ühinemist Euroopa Liiduga ei ole enam võimalik täpselt eristada transiidi iseloomuga kaubavooge ja sisenõudlus võib olla üle hinnatud.
As a rule, the projects funded from the EU budget tend to be long-term.
Euroopa Liidu eelarvest rahastatakse reeglina pikaajalisi projekte ja seetõttu tuleks nende mõju eristada lühiajalisest nõudluse-pakkumise poolt veetud arengust.
The three above specifications still do not affect the overall assessment.
Kolm eelmist täpsustust ei muuda aga üldist hinnangut.
The second half of 2006, especially the fourth quarter, saw a re-acceleration of the domestic demand growth.
2006. aasta teisel poolel ja eriti neljandas kvartalis oli märgata sisenõudluse kasvu taaskiirenemist.
As regards funding, the structure of capital flows was close to the long-term average.
Rahastamise poolel oli kapitalivoogude struktuur lähedane pikaajalisele keskmisele.
This exceeds the levels of previous years and is a sign of continuously favourable business climate for foreign investors.
See on rohkemgi kui varasematel aastatel ja näitab välisinvestorite jaoks soodsa ärikliima püsimist.
The slow increase in the outflow of funds in the form of securities can also be considered logical.
Loogiliseks võib ka pidada aeglaselt suurenevat raha väljavoolu väärtpaberite vormis.
This process reflects increased saving in Estonia and the resulting need for spreading risks through foreign investment.
See protsess peegeldab säästmise suurenemist Eestis ning sellest tulevat vajadust välismaale tehtavate rahapaigutuste abil riske hajutada.
As regards the inflow of funds to Estonia, whether this occurs through securities or other investment has not been affected by domestic macro indicators in the last couple of years, but rather by changes in the finance strategies of major investors.
Mis puutub aga raha sissevoolu, siis see kas raha laekub Eestisse väärtpaberite või nn muude investeeringute vormis ei ole viimasel paaril aastal olnud mõjutatud siinsetest makronäitajatest, vaid eeskätt muutustest suurinvestorite rahastamisstrateegiates.
This also explains the certain volatility of the forms of inflow.
Siit ka teatav heitlikkus raha sissevoolu vormides.
Nevertheless, it does not affect Estonia's economic development.
Eesti majanduse arengut see aga ei mõjuta.
Like in previous years, about half of the inflow of funds was composed of debt.
Nii nagu ka varasematel aastatel oli umbes pool raha sissevoolust võla iseloomuga.
Eesti Pank expects the stable capital inflow to continue in 2007, whereas the current account deficit is likely to decrease.
Eesti Pank ootab käesoleval aastal kapitali sissevoolu stabiilset jätkumist, kuigi jooksevkonto puudujääk eeldatavasti kahaneb.
The current account deficit of Estonia and several other new EU Member States is quite high in international comparison.
Eesti ja mitme teise ELi uusliikme jooksevkonto puudujääk on rahvusvahelises võrdluses suhteliselt kõrge.
Nonetheless, the rating agency Moody's recently said that worries these current account deficits could lead to a crisis similar to that experienced by Asia in 1997 are misplaced.
Siiski märkis reitinguagentuur Moody&apos;s hiljuti, et peab alusetuks kartusi, et mõnede Euroopa Liidu uute liikmesriikide jooksevkonto defitsiit tekitaks 1997. aasta Aasia kriisile sarnase olukorra.
This peg is 15.6466 to one euro.
See kurss on 15,6466.
Estonia uses the so-called currency board system.
Eestis on kasutusel nn valuutakomitee süsteem.
The peculiarity of the system is that the possibilities of changing the official exchange rate of the national currency are extremely limited.
Valuutakomitee süsteemi eripäraks on see, et kursi muutmise võimalused on rangelt piiratud.
In Estonia, these limitations have been fixed by the Act on the Security for Estonian Kroon, which states that Eesti Pank has no right to devalue the kroon.
Eestis on need piirangud kehtestatud krooni tagamise seadusega, mis keelavad Eesti Pangal vahetuskurssi devalveerimise.
Only the Riigikogu (the Parliament) is allowed to adjust the official exchange rate of the kroon, thus the process would be extremely public and time-consuming.
Krooni kurssi saab muuta vaid Riigikogu, mis teeb võimaliku devalveerimisprotsessi väga avalikuks ning aegavõtvaks.
The technical fluctuation band of the kroon is three per cent.
Eesti krooni kursi tehnilise kõikumise piirmäär on kolm protsenti.
If Eesti Pank breached this limit, it would be devaluation and thus violation of law.
Selle piiri ületamine Eesti Panga poolt oleks devalveerimine ja seaduse rikkumine.
In addition, Estonia has joined the exchange rate mechanism ERM II, which is the so-called "antechamber" for the adoption of the euro.
Lisaks on Eesti liitunud ERM2 vahetuskursimehhanismiga, mis kujutab endast eurole ülemineku ooteruumi.
Membership in ERM II means Estonia has committed to keep the current peg of the euro unchanged.
Ka seal võttis Eesti Pank endale kohustuse hoida krooni kurssi muutumatuna.
A newspaper article recently published in Latvia gave rise to devaluation panic there further amplified by malicious SMSes.
Tasub meenutada, et Lätis vallandus mõne nädala eest ühe ajaleheartikli põhjal devalveerimispaanika, mida võimendasid veel kuritahtlikud SMSid.
Therefore, it important that the media treat all national currency related issues in an unemotional and competent manner.
Seetõttu on oluline, et ajakirjandus käsitleks rahaga seonduvaid teemasid emotsioonivabalt ja asjatundlikult.
"Our estimate is that the risk of economic overheating in Estonia is declining, although it is still there.
"Meie hinnangul on majanduse ülekuumenemise riskid vähenemas, kuid mitte kadunud.
According to the forecast, Estonia's economic growth is expected to slow to 8 per cent in 2007 and remain at a sustainable level of 7-8 per cent in the next years as well.
Majanduskasv aeglustub prognoosi kohaselt tänavu ligikaudu 8 protsendini, püsides lähiaastatel jätkusuutlikul 7-8 protsendi tasemel.
Estonia's greatest strength is reliable banking sector and fiscal surplus, which exceeded 3 per cent of GDP in 2006 and has to remain within the same range this year.
Eesti suurimaks tugevuseks on usaldusväärne pangandus ja riigieelarve ülejääk, mis mullu ulatus üle kolme protsendini SKP-st ning peab jääma samasse suurusjärku ka tänavu.
stated Mr Andres Sutt, Deputy Governor of Eesti Pank.
kommenteeris Fitchi teadet Eesti Panga asepresident Andres Sutt.
Sutt said euro adoption is the most important economic policy goal of the coming years.
Suti sõnul on Eesti majanduspoliitika lähiaastate kõige olulisemaks eesmärgiks eurole üleminek.
Changeover to the single currency will serve Estonia's best interests and has to take place at the first opportunity.
Euro kasutuselevõtt on Eesti majanduse huvides ja peab toimuma esimesel võimalusel.
The euro will decrease risks to Estonia's economy and boost the country's reliability in the eyes of foreign investors.
Euro vähendab Eesti majanduse riske ja suurendab usaldusväärsust välisinvestorite silmis.
In 2006, Latvia's current account deficit and inflation rate were the highest in the EU, at 22 per cent and 6.6 per cent, respectively, Fitch notes.
Läti jooksevkonto puudujääk ning inflatsioon olid mullu Euroopa Liidu kõrgeimad, vastavalt 22 protsenti ja 6,6 protsenti, märgib Fitch.
However, Fitch admits that there exist several factors mitigating the negative pressures on the ratings.
Fitch tõdeb siiski, et mitmed tegurid vähendavad negatiivset survet riikide reitingutele.
noted Sven Meimer, Head of the Financial Stability Department.
märkis Eesti Panga finantsvahenduse osakonna juhataja Sven Meimer.
Financial account statistics of the national accounts system is available on the homepage of Eesti Pank at www.eestipank.info.
Rahvamajanduse finantskontodega on võimalik tutvuda Eesti Panga kodulehel.
The full text of the press release of Fitch is available at http://www.fitchibca.com/press_releases/detail.cfm?pr_id=41072
Fitchi pressiteate täisteksti võib leida agentuuri kodulehel.
'BBB+' is the highest of Fitch's investment grade ratings of category 'BBB' (good credit quality) which is followed by the ratings of category 'A' (high credit quality).
BBB+ on Fitchi investeerimisjärgu reitingute BBB-kategooria (good credit quality) kõrgeim aste, millele järgnevad juba A-kategooria (high credit quality) reitingud.
Fitch has attributed 'BBB' rating to Poland, the Czech Republic and Hungary, i.e. to the countries belonging to an economic region comparable with Estonia.
Eestiga võrreldavasse majanduspiirkonda kuuluvatest riikidest on Fitch BBB+ reitingu andnud Poolale, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile.
A rating 'A' has been given to Slovenia, 'A-' to Greece, 'BBB' to Latvia and 'BB+' to Slovakia and Lithuania.
Sloveeniale on Fitch omistanud reitingu A, Kreekale A-, Lätile BBB ning Slovakkiale ja Leedule BB+.
A description of Fitch's rating methodology and a full list of ratings can be obtained via the internet address www.fitchibca.com/.
Fitchi reitingumetoodika kirjeldus ja riigireitingute täielik nimekiri on toodud agentuuri kodulehel.
The differences between Fitch's analysis of the Estonian economy and the views of Eesti Pank are rather insignificant.
Erinevused Fitchi hinnangutes Eesti majandusele ja Eesti Panga seisukohtades ei ole kuigi olulised.
The central bank is happy to note that an independent rating agency has attributed a favourable overall assessment to the Estonian economy.
Keskpangal on hea meel tõdeda, et sõltumatu reitinguagentuuri üldhinnang Eesti majandusele on soodne.
However, there is no reason to be too self-satisfied.
Kuid liigseks enesega rahuloluks pole põhjust.
Eesti Pank holds the view that in order to achieve a sustainable and rapid economic growth it is necessary:
Eesti Panga arvates on majanduskasvu jätkumiseks ja kiirenemiseks vajalik:
To achieve, as the mean of the forthcoming years, a balance between the revenue and expenditure, which means that, economic growth accelerating, one has to take into consideration a budget with a surplus.
Saavutada lähimate eelolevate aastate keskmisena riigi tulude ja kulude tasakaal - see tähendab, et majanduskasvu kiirenedes tuleb arvestada eelarve ülejäägiga.
To avoid any significant growth of the current account deficit and guarantee the financing of the deficit mostly by direct investments and other long-term and stable currency flows; to support a higher level of domestic saving.
Vältida jooksevkonto defitsiidi olulist kasvu ja tagada selle puudujäägi finantseerimine eelkõige otseinvesteeringute jm. pikaajaliste, stabiilsete rahavoogudega; toetada senisest suuremat sisemaist säästmist.
To accomplish restructuring and privatisation of both state and local infrastructural enterprises.
Viia lõpule nii üleriigiliste kui kohalike infrastruktuuriettevõtete ümberstruktureerimine ja erastamine.
To continue structural reforms in their most broad sense, with a view to creating as favourable an investment climate as possible.
Jätkata struktuurseid reforme nende kõige laiemas tähenduses: eesmärk on tagada võimalikult soodsamat investeerimiskliimat.
Only this way investments into Estonia could have the objective of setting up technologically highly developed industries (Fitch's positive stand to the changes that have taken place in the structure of economy refers, rather, to a probability or a beginning of such a process).
Ainult sel moel võidakse Eestisse investeerida tehnoloogiliselt arenenud tootmise rajamiseks. (Fitchi positiivne suhtumine majanduse struktuuris toimunud muutustesse viitab siiski vaid selle protsessi võimalikkusele, algusele.)
In its press release Fitch stresses the following tendencies:
Oma pressiteates tõstab reitinguagentuur Eesti majanduse peamiste tendentsidena esile järgmist:
The outlook for economic growth is good, the consequences of the Asian and Russian crises have been surmounted, structural changes of the economy have been favourable: with the decline of heavy industry and a growth in the sectors where Estonia has a natural advantage.
Eesti majanduskasvu väljavaated on head, Aasia ja Vene kriiside tagajärjed on ületatud, majanduse struktuurimuutused on olnud soodsad: rasketööstuse osakaal on vähenenud ja tugenvenud on need majandussektorid, kus Eestil on konkurentsieeliseid.
In addition, new high-technology industries have seen a rapid development.
Lisaks on kiiresti arenenud uued kõrgtehnoloogial põhinevad sektorid.
Foreign trade has been reoriented towards the European Union.
Väliskaubandus on Euroliidule ümber orienteerunud.
Notwithstanding a 4.6% fiscal deficit, economic policies, in general, have remained favourble to development and steady progress has been made with structural reforms.
Vaatamata 1999. aasta 4,6% suurusele eelarvedefitsiidile on majanduspoliitika üldine suund arengule soodne ja struktuurireformide alal on märgata edasiminekut.
Problems related to the banking sector and the external accounts (current account deficit) which constrained the rating when it was first assigned in 1997, have been dealt with.
Pangandussektoriga ja välistasakaaluga (jooksevkonto defitsiidiga) seotud probleemid, millega arvestati 1997.aastal esimese reitingu omistamisel, on praeguseks kõrvaldatud.
The current account deficit has decreased by more than 50% in 1999.
Jooksevkonto defitsiit on vähenenud rohkem kui poole võrra (1997.aastal 12,2% SKPst, 1999.aastal 5,7%).
Following the sale of Optiva Pank, the banking sector is now 98% foreign-owned.
Pärast Optiva müüki kuulub 98% pangandussektorist välisomanikele.
This sale, along with improved regulation, has strengthened the quality of bank management.
See koos pangandusregulatsiooni täiustamisega on tõstnud juhtimise kvaliteeti panganduses.
Compliance with Basle core principles is good and vulnerabilities within the sector have been considerably reduced.
Pangajärelevalve Baseli põhiprintsiipide järgimine on heal tasemel ja riskitase on oluliselt madalam kui varem.
Despite the progress made, the rating agency lists several problems:
Vaatamata saavutatud edule püsivad reitinguagentuuri hinnangul Eesti majanduses mitmed probleemid:
Given the importance of maintaining the current account balance, it is essential that credit growth remain under control;
jooksevkonto tasakaalu säilitamise seisukohast on väga oluline, et laenukasv ei väljuks kontrolli alt;
Over the long term, there is a serious need to tackle the environmental damage caused by extensive oil shale mining;
pikemas perspektiivis tuleb tõsiselt tegelda põlevkivitööstuse põhjustatud ulatuslike keskkonnakahjustustega;
To reduce high unemployment;
vähendada kõrget tööpuudust;
To level wide regional inequalities;
ühtlustada eri regioonide arengutase;
To complete reforms necessary for EU membership;
lõpetada Euroliitumise seisukohast hädavajalikud reformid;
Given the importance of transit trade for Estonia, the continuing difficulties in normalising relations with Russia is a disappointment.
arvestades transiitkaubanduse olulist kohta Eesti majanduses tekitavad pettumust jätkuvad raskused Eesti-Vene suhete normaliseerimisel.
The 2- and 10-kroons issued earlier will also remain in circulation.
Senised 2- ja 10-kroonised jäävad endiselt kehtima.
The new series of 2-kroon banknotes were printed by Giesecke & Devrient GmbH (Germany) in their printing office in Canada and have the year 2006 marked on them.
Uue seeria 2-kroonised rahatähed trükkis Giesecke&Devrient GmbH (Saksamaa) oma trükikojas Kanadas ning need kannavad aastaarvu 2006.
The most significant change concerns the watermark of the 2-kroon note.
Suurim muutus on toimunud 2-kroonise vesimärgiga.
While the 2-kroon notes issued in 1992 contain a watermark depicting the Tall Hermann Tower of the Toompea Castle on the right clean edge of their front side, then the 2006-series have a watermark depicting the portrait of K. E. von Baer there.
Kui 1992. aasta 2-kroonistel oli esikülje paremal puhtal serval Toompea lossi Pika Hermanni torni kujutisega vesimärk, siis 2006. aasta seerial on samas kohas K. E. von Baeri portree kujutisega vesimärk.
The new 2-kroon banknotes have altogether 11 security features.
Kokku on uutel 2-kroonistel 11 turvamärki.
The watermark of the new 10-kroon notes has been changed as well.
Muutunud on ka uue 10-kroonise vesimärk.
The earlier series have a watermark with three lions, whereas the 2006-series depicts the portrait of Jakob Hurt.
Kui varasematel seeriatel oli kolme lõviga vesimärk, siis 2006. aasta seerial on Jakob Hurda portree kujutisega vesimärk.
The new 10-kroon notes have altogether 14 security features.
Kokku on 2006. aasta 10-kroonistel 14 turvamärki.
Both new banknotes have the signatures of the Governor of Eesti Pank, Andres Lipstok and the Chairman of the Supervisory Board of Eesti Pank, Mart Sõrg on the front side.
Mõlema uue rahatähe esiküljel on Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki ja nõukogu esimehe Mart Sõrgi allkirjad.
"Until now the latest Estonian banknotes were the 25-kroon notes printed in 2002.
"Seni olid kõige uuemad Eesti rahatähed 2002. aastal trükitud 25-kroonised.
The new 2- and 10-kroon banknotes will not be the last ones Eesti Pank will issue before the euro changeover.
Uued 2- ja 10-kroonised ei jää viimasteks rahatähtedeks, mida Eesti Pank enne euro käibeletulekut juurde hangib.
At present, we are also preparing to order additional 25-, 100- and 500-kroon banknotes,"
Praegu teeb Eesti Pank ettevalmistusi, et tellida juurde 25-, 100- ja 500-krooniseid,"
At the end of 2006, there were 2-kroon notes in the sum of 33 million kroons and 10-kroon notes in the sum of 84 million kroons in circulation.
2006. aasta lõpuga oli ringluses 33 miljoni krooni väärtuses 2-krooniseid ja 84 miljoni krooni väärtuses 10-krooniseid.
The 2-kroon notes are the most common in terms of the number of banknotes, accounting for 21 per cent of all banknotes in circulation.
Rahatähtede arvult on 2-kroonised ühed populaarseimad, moodustades 21 protsenti kõikidest ringluses olevatest rahatähtedest.
All in all, there are approximately 80 million banknotes in circulation in the total sum of over 11 billion kroons.
Kokku on ringluses ligi 80 miljonit rahatähte väärtusega üle 11 miljardi krooni.
As regards companies operating vending machines, Eesti Pank recommends to contact commercial banks to order specimen banknotes for the modification of vending machines.
Müügiautomaate käitavatel firmadel soovitab Eesti Pank ühendust võtta oma kommertspankadega, kellelt saab tellida automaatide seadistamiseks vajalikke näidisrahatähti.