natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over a third of the growth in the volume of the debt burden came from lending to households while the rest was made up of loans to companies.
Rohkem kui kolmandik võlakoormuse mahukasvust tulenes majapidamiste ning ülejäänu ettevõtete laenamisest.
Annual growth in household borrowing amounted to 44 per cent in the first quarter, which is one of the highest indicators in the European Union; the respective rates are higher only in the UK and Ireland.
Majapidamiste laenamise aastakasv ulatus esimeses kvartalis 44 protsendini, mis on Euroopa Liidu riikide üks kõrgemaid näitajaid, jäädes alla vaid Suurbritanniale ja Iirimaale.
With annual remaining close to 55-56 per cent for some time, housing loans continue to be the principal source of increase of the households' debt burden.
Majapidamiste peamiseks laenukasvu allikaks on endiselt eluasemelaenud, mille aastakasv on juba pikemat aega püsinud 55-56 protsendi lähedal.
Growth in corporate borrowing was also quite robust in the first quarter – almost two billion kroons – which marks an annual rise of 19 per cent.
Ettevõtete laenamise kasv oli esimeses kvartalis samuti võrdlemisi jõudne - ligi kaks miljardit krooni - aastakasv ulatus 19 protsendini.
Annual growth in industrial sector borrowing remained at only 5-6 per cent.
Tööstusettevõtete laenamise aastakasv ulatus endiselt kõigest 5-6 protsendini.
Considering the favourable conditions offered by banks, the loan servicing ability of the household sector is currently quite good, which is also reflected in good loan quality.
Arvestades pankade pakutud soodsaid laenutingimusi, on majapidamiste sektori laenuteenindamise võime hetkel suhteliselt hea, mida kinnitab ka kõrge laenukvaliteet.
At the same time, rapid growth in the debt burden of households and its possible adverse side effects involve risks.
Samas kätkevad majapidamiste laenukoormuse kiire kasv ja sellega kaasnevad võimalikud negatiivsed kõrvalmõjud endas riske.
The biggest problem is the little awareness of the risks accompanying rises in interest rates by the borrowers.
Suurimaks probleemiks on laenuvõtjate vähene teadlikkus intressitõusuga kaasnevatest riskidest.
Since problems are more likely to emerge on part of the households, the role of the government becomes more important.
Kuna probleemid võivad pigem avalduda laenuvõtjate poolel, muudab see kaalukamaks valitsuse rolli.
Thus, the national housing market policy needs updating, with more attention to risk management instead the availability of loans.
Seetõttu vajab eluasemeturu riiklik tugipoliitika ajakohastamist, suunates tähelepanu laenude kättesaadavuselt pigem laenuriskide maandamisele.
The new issue of the Financial Stability Review prepared by Eesti Pank is going to be available on the Internet at www.eestipank.info as of the 25th week.
Eesti Panga koostatud finantsstabiilsuse ülevaate (FSÜ) värske numbriga saab tutvuda internetis aadressil www.eestipank.info alates 25. nädalast.
In the first quarter, the cash-basis central government surplus stood at a near two per cent level of the quarterly GDP.
Keskvalitsuse ülejääk oli esimese kvartali seisuga kassapõhiselt ligi kaks protsenti kvartali SKP-st.
In April, the central government surplus was in excess of two billion kroons due to the extraordinarily large VAT and excise duty revenues, which resulted from the rise in excise rates as of 1 May timed to coincide with Estonia's accession to the EU as well as from building up stocks before the enlargement. .
Aprillis moodustas keskvalitsuse ülejääk üle kahe miljardi krooni ning selle põhjuseks oli erakordselt kõrge käibe- ning aktsiisimaksude laekumine aprillis, mis tulenes EL-iga ühinemisega ajastatud aktsiiside maksumäärade tõstmisest alates 1. maist ning seda ennetavatest suuremate varude soetamisest.
The revenues in April were extraordinary and imports are expected to decline as soon as in May.
Aprilli laekumised jäävad erakordseteks ning juba mais peaks vastavate kaupade sissevedu vähenema.
However, the central government surplus was counterbalanced by a deficit at local government level.
Keskvalitsuse ülejäägi vastukaaluks oli aga kohaliku võimutasandi puudujääk.
Eesti Pank forecast for main economic indicators, spring 2004
Majandusprognoos põhinäitajate lõikes, kevad 2004
Changes since     forecast in     autumn 2003
Muutus võrreldes     sügisprognoosiga 2003
10.0
10,8
-0.4%
-0,4%
-1.9%
-1,9%
SWE
SWE
The official exchange rate of the Estonian kroon against the euro has been established by Eesti Pank Governor's Decree of 31 December 1998 according to which 1 euro equals 15.6466 Estonian kroons.
Eesti krooni ametlik kurss euro suhtes on määratud Eesti Panga presidendi 31. detsembri 1998 määrusega, mille kohaselt võrdub üks euro 15,6466 Eesti krooniga.
The daily fixings provided by Eesti Pank are available after 1.00 p.m. every banking day at http://www.eestipank.info/dynamic/erp/erp_en.jsp.
Eesti Panga poolt fikseeritud kursid avaldatakse kõikidel pangapäevadel alates kella 13-st.
Investments and private consumption continue to sustain economic growth.
Majanduse kasvuallikaks on endiselt investeeringud ja eratarbimine.
Low interest rate level contributed to debt burden, which exceeded 80 billion kroons (i.e. more than 70 per cent of GDP) in 2003.
Madala intressitaseme mõjul kasvas majanduse võlakoormus 2003. aasta jooksul enam kui 80 miljardi kroonini (ehk üle 70 protsendini SKP suhtes).
Due to the recovering services balance, the growth of current account deficit remained below anticipation, but reached an annual 13.7 per cent of GDP.
Tänu teenuste bilansi paranemisele suurenes jooksevkonto puudujääk oodatust vähem, kuid ulatus aasta kokkuvõttes siiski 13,7 protsendini SKP-st.
The government sector budget surplus was the highest ever last year, reaching 2.6 per cent of GDP and contributing significantly to economic balance.
Valitsussektori eelarve ülejääk oli mullu aegade suurim, ulatudes 2,6 protsendini SKP-st ning toetades oluliselt majanduse tasakaalu.
Economic adjustment depends on the exports, with the export of goods and services having become more active in recent months.
Aasta kokkuvõttes sõltub majanduse kohandumine ekspordist, kusjuures kaupade ja teenuste väljavedu on näidanud viimastel kuudel elavnemise märke.
Price pressures will probably be lower than estimated despite several administrative price corrections planned for 2004.
Hinnasurved kujunevad eeldatavasti prognoositust madalamaks, vaatamata mitmetele 2004. aastaks planeeritud administratiivsetele hinnakorrektsioonidele.
WORLD ECONOMY
MAAILMAMAJANDUS
According to various indicators, the world economy is recovering from the recession of the last two and a half years.
Erinevate näitajate alusel on maailmamajandus üle saamas kaks ja pool aastat kestnud mõõnast.
However, developments vary by countries, and recovery has been significantly slower in most of the euro area countries.
Siiski on arengud riigiti väga erinevad ning enamikes euroala riikides on elavnemine märgatavalt aeglasem.
In 2003, the economy grew by 3.1 per cent in the US, by 0.4 per cent in the euro area, and by 2.7 per cent in Japan.
Majanduskasv oli 2003. aastal USA-s 3,1, euroalal 0,4 ja Jaapanis 2,7 protsenti.
The US anticipates an interest rate rise in autumn, and the euro area in early 2005.
USA-s oodatakse intressitõusu sügisel, euroalal aga 2005. aasta alguses.
The exchange rate of the US dollar against the euro remains low.
USA dollari kurss euro suhtes püsib endiselt madalal.
Economic Growth and Consumer Prices
Majanduskasv ja tarbijahinnad
In the last quarter of 2003 the economic growth continued to accelerate, and according to a preliminary estimate, the annual growth of GDP increased to about 4.8 per cent.
2003. aasta viimases kvartalis jätkus majanduskasvu elavnemine, mis esialgsel hinnangul kergitas sisemajanduse koguprodukti (SKP) aastakasvu ligi 4,8-protsendiliseks.
In addition to slightly growing exports, domestic demand, i.e. domestic investments and consumption, accompanied by an inflow of external funds, maintained its significant role.
Lisaks mõningasele ekspordi kasvule mängis endiselt kaalukat rolli sisenõudlus ehk kodumaised investeeringud ja tarbimine, millega kaasnes välisraha sissevool.
Last year consumer prices rose merely by 1.3 per cent, the lowest ever.
Eelmisel aastal kallinesid tarbijahinnad rekordiliselt vähe, vaid 1,3 protsenti.
The underlying causes for the all-time low inflation lie in the higher-than-expected depreciation of food and motor fuel.
Ajaloo madalaima inflatsiooni põhjused peituvad toiduainete ja mootorkütuste oodatust suuremas odavnemises.
The latter derives from weakening of the dollar against the euro.
Viimane on eelkõige tingitud dollari kursi nõrgenemisest euro suhtes.
The year 2003 had, however, no major administrative price growth, which would have hurt daily consumer needs.
Samuti puudusid eelmisel aastal suured administratiivsed hinnatõusud, mis puudutanuks tarbija igapäevavajadusi.
At the beginning of 2004, price growth was still contained at record low.
2004. aasta alguses püsis hinnakasv endiselt ajaloo madalaima taseme juures.
Employment and Productivity
Tööhõive ja tootlikkus
In 2003, the growth in average employment reached 1.2 per cent.
2003. aasta keskmine tööhõive kasv ulatus 1,2 protsendini.
Unlike in previous periods, most of the economic activities were characterised by low growth.
Erinevalt varasemast oli väike kasv iseloomulik enamikule tegevusaladele.
In the fourth quarter of 2003, the unemployment level dropped by 0.2 percentage points to 9.3 per cent, i.e. to the level before the Russian crisis.
Tööpuudus langes 2003 neljandas kvartalis 0,2 protsendipunkti võrra 9,3 protsendini, so Vene kriisi eelse tasemeni.
The rapid growth in wages was sustained throughout 2003.
Kogu 2003. aasta jooksul jätkus kiire palgatõus.
Real wages grew on the average by 8.3 per cent over the year (7 per cent in 2002).
Aasta kokkuvõttes kasvasid reaalpalgad keskmiselt 8,3 protsenti (2002 seitse protsenti).
Although the wage growth decelerated to 7.9 per cent in the fourth quarter, it still outpaced the economic growth.
Neljandas kvartalis alanes palgakasv küll 7,9 protsendini, jäi aga majanduskasvuga võrreldes endiselt kiireks.
The annual growth in labour costs exceeded the growth in productivity.
Tööjõukulude kasv ületas aasta kokkuvõttes tootlikkuse kasvu.
The import demand in Estonia's export markets remained low in the fourth quarter, and the annual growth in direct exports at 14.3 per cent slowed slightly against the previous quarter.
Eesti ekspordi sihtturgude impordinõudlus oli neljandas kvartalis jätkuvalt madal ning otseekspordi aastakasv aeglustus mõnevõrra eelmise kvartaliga võrreldes, olles 14,3 protsenti.
The growth in Estonia's direct exports accelerated to 11.8 per cent over the year (to 16.6 per cent in January 2004).
Aasta kokkuvõttes kiirenes Eesti otseekspordi kasvutempo 11,8 protsendini (2004 jaanuaris 16,6 protsendini).
Total exports recovered from the recession of 2002 by 10 per cent.
Kogueksport kosus 2002. aasta madalseisu järel mullu 10 protsenti.
Although the share of export revenues in the economic growth increased in the second half of 2003, it was still insufficient to improve economic balance significantly.
Kuigi eksporditulude osa majanduskasvus 2003. aasta teisel poolel suurenes, oli see siiski majanduse tasakaalu märgatavaks parandamiseks ebapiisav.
Investments continued to be the largest source of growth for domestic demand.
Sisenõudluse suurimaks kasvuallikaks on endiselt investeeringud.
Capital goods imports gained 26.7 per cent in the fourth quarter, and the share of investments exceeded 32 per cent of GDP.
Kapitalikaupade import suurenes neljandas kvartalis 26,7 protsenti ning investeeringute osakaal ületas 32 protsendi taseme SKP suhtes.
While in 2002 the current account deficit soared primarily due to the deteriorating trade and services balance, in 2003 income balance took over.
Kui 2002. aasta jooksevkonto puudujäägi suurenemise peamiseks põhjuseks oli kaupade ja teenuste bilansi halvenemine, siis 2003. aastal toimus peamine halvenemine tulude bilansis.
In the fourth quarter of 2003, the low interest rate sustained the growth in the real sector's debt burden, which increased by an all-time high of 4.5 billion kroons.
2003. aasta neljandas kvartalis jätkus madala intressitaseme mõjul reaalsektori võlakoormuse suurenemine, mille juurdekasv ulatus aasta kokkuvõttes ca 10 miljardi kroonini.
Similarly to the previous months of the year, the debt burden of private persons gained the most.
Sarnaselt aasta eelnenud kuudele suurenes enim eraisikute võlakoormus.
At end-year, housing loans and leasing accounted for 72, study loans for 11 and car leasing for 8.
Aasta lõpus moodustasid eraisikute eluasemelaenud ning -liisingud inimeste võlgadest 72 protsenti, õppelaenude osatähtsus püsis 11 ja autoliisingu osatähtsus 8 protsendi juures.
Credit growth remained at the same level at the beginning of 2004, a certain fall in credit turnover was caused by seasonal factors.
2004. aasta alguses püsis laenude kasvutempo endiselt tasemel, teatav laenukäibe langemine oli tingitud hooajalistest teguritest.
The capitalisation of banks continued to be high, and loan quality was good.
Pankade kapitaliseeritus on jätkuvalt kõrge ja laenukvaliteet hea.
Despite the shrinking interest margins, the profitability in the banking sector remained stable in 2003.
Pangandussektori kasumlikkus püsis 2003. aastal vaatamata kahanenud intressimarginaalidele stabiilsena, auditeerimata andmetel teeniti 2003 aastal konsolideeritult 2,7 miljardit krooni kasumit.
The government savings reached 2.6 per cent of the annual GDP, the best indicator ever, and contributed considerably to balancing Estonia's economy.
Valitsussektori sääst ulatus aasta kokkuvõttes 2,6 protsendini aastase SKP suhtes, mis on aegade parim näitaja ning aitas oluliselt kaasa Eesti majanduse tasakaalustamisele.
The trend of recent years - central government budget surplus offset by local government deficit - was sustained.
Jätkus viimastele aastatele iseloomulik suundumus, kus keskvalitsuse ülejäägile on vastukaaluks kohaliku võimutasandi puudujääk.
In early 2004, budget revenue proceeds continued to grow well.
2004. aasta alguses jätkus suhteliselt tugev riigieelarve tulude laekumise kasv.
In December 2003, Eesti Pank noted that despite the relatively sound economic growth, sustained by EU membership and the all-time high credibility, there were several risks evident in the Estonian economy.
Eesti Pank märkis detsembris 2003, et hoolimata Eesti suhteliselt heast majanduskasvust, mida toetab EL-i liikmelisus ja aegade kõrgeimal tasemel püsiv usaldusväärsus, on Eesti majanduses näha mitmeid riske.
An influx of foreign capital accompanied by extensive consumption and slower-than-expected export growth keep Estonia's current account deficit high and threaten further development.
Välisraha suur sissevool, sellega kaasnev suur tarbimine ning teisalt oodatust aeglasem ekspordikasv hoiavad kõrgel Eesti jooksevkonto defitsiiti ja ohustavad edasist arengut.
Against the end-year, the situation has not deteriorated and exports flag signs of recovery.
Võrreldes aasta lõpuga ei ole olukord halvenenud ning ekspordi poolel on märgata mõningaid elavnemise märke.
Over the last few months several steps have been taken to support regaining economic equilibrium.
Möödunud paari kuu jooksul on rakendatud mitmeid samme, mille eesmärgiks on majanduse tasakaalustamise toetamine.
Maintaining a balanced state budget or preferably a surplus is of crucial importance for preserving credibility of our national economic policy.
Riigieelarve tasakaalus või pigem ülejäägis hoidmine on usalduse säilitamiseks riigi majanduspoliitika suhtes määrava tähtsusega.
Therefore the 2.6 per cent government surplus in 2003 is a significant sign.
Seetõttu on valitsussektori 2,6-protsendiline ülejääk 2003. aastal väga oluliseks signaaliks.
Giving up the idea of the second supplementary budget of 2003 was positive.
Positiivsena tuleb esile tuua 2003. aasta teisest lisaeelarvest loobumist.
In drafting a new budget strategy, it would be recommendable to consider solutions which neither boost domestic demand nor create additional pressure on economic equilibrium.
Uue eelarvestrateegia koostamisel on soovitav lähtuda lahendustest, mis ei suurenda sisenõudlust ning ei tekitaks täiendavaid surveid majanduse tasakaalule.
In December 2003, Eesti Pank together with the Financial Supervision Authority sent a letter to banks, drawing their attention to loan standards in order to ensure up-to-dateness of and compliance to the standards.
Eesti Pank saatis detsembris 2003 koos Finantsinspektsiooniga kirja pankadele, kus juhiti tähelepanu laenustandarditele, et kindlustada nende ajakohasus ja järgimine.
As a rule, the banks maintain standards of self-financing, and consider the borrower's future income and interest-sensitivity.
Üldiselt hoiavad pangad omafinantseerimise standardeid, arvestavad laenuvõtja tulevast sissetulekut ning intressitundlikust.
Eesti Pank Governor's Decree maintained the special and general ratio of credit institutions' reserve requirement at 13 per cent, whereas in the euro area the ratio is two per cent.
Eesti Pank säilitas panga presidendi määrusega krediidiasutuste kohustusliku reservi nõude nii eri- kui ka üldmäära 13 protsendi tasemel, samas kui europiirkonnas on määraks kaks protsenti.
Besides, Eesti Pank eliminated vault cash, which had been an advantage, from reserve requirement calculation base.
Lisaks lõpetas Eesti Pank kohustusliku reservi nõude täitmisel ühe soodustuse ehk sularahakassa arvessevõtmise reservinõude täitmisel.
Credit institutions' cash in hand is estimated to be around a billion kroons, and with the abolition of the advantage, the banks have to increase their deposits correspondingly with Eesti Pank or acquire eligible foreign assets to meet the reserve requirement.
Sularahakassa arvestatavuse suurus pankade peale on hetkel ligi miljard krooni ning peale soodustuse kaotamist peavad pangad hoiustama sellevõrra rohkem vahendeid Eesti Pangas või soetama kohustuslike reservide täitmiseks täiendavalt sobilikke välisvarasid.
However, maintaining the credit market stable takes continued attention, multilateral cooperation, and balanced national, private and corporate decision-making.
Siiski nõuab laenuturu stabiilsuse hoidmine jätkuvat tähelepanu, mitmepoolset koostööd ning riigi, eraisikute ja ettevõtete tasakaalukust oma majandusotsustes.
To sum up the year, economic adjustment depends on the exports, with the export of goods and services having become more active in recent months.
Aasta kokkuvõttes sõltub majanduse kohandumine ekspordist, kusjuures kaupade ja teenuste väljavedu on näidanud viimastel kuudel elavnemise märke.
GDP (billion kroons)
SKP, mlrd. krooni
1.3%**
1,3%**
Budget balance (% of GDP)
Eelarve tasakaal, % SKP-st
2.6%**
2,6%**
Real exports growth (%)
Ekspordi reaalkasv, %
Real imports growth (%)
Impordi reaalkasv, %
593.2**
593,2**
Real credit growth (%)
Krediidi reaalkasv, %
8.9%
8,9%
*   Forecast, November 2003.
*   Prognoos, november 2003.
According to estimates, Estonia's third-quarter economic growth reached 10.8%, which considerably exceeds the estimated growth potential of close to 7%.
Eesti majanduskasv ulatus kolmandas kvartalis hinnanguliselt 10,8 protsendini, mis ületab oluliselt hinnaguliselt seitsmele protsendile liginevat potentsiaalset majanduskasvu.
Inflation, which fell to 3.9% in November, is showing signs of further decline.
Inflatsioon näitab alanemise märke, langedes novembris 3,9 protsendile.
The unemployment rate has fallen to 7%, its lowest level since 1993.
Tööpuudus on alanenud seitsme protsendi tasemele, mis on madalaim näitaja peale 1993. aastat.
The estimated current account deficit is around 10% of expected GDP.
Jooksevkonto puudujääk jääb hinnanguliselt 10 protsendi juurde oodatavast SKP-st.
GLOBAL ECONOMY
MAAILMAMAJANDUS
According to current data, financial markets expect the ECB interest rates to increase by an additional 50 basis points in 2006.
Praeguste andmete kohaselt eeldatakse finantsturgudel, et EKP intressimäärad tõusevad 2006. aastal veel 0,5 protsendi võrra.
ESTONIA'S ECONOMY
EESTI MAJANDUS
According to preliminary data, rapid economic growth continued in the third quarter of 2005.
Väga kiire majanduskasv jätkus esialgsetel andmetel ka 2005. aasta kolmandas kvartalis.
GDP growth, which was 8.5% in the first half of 2005, grew in the third quarter and reached, according to preliminary estimates, 10.8%.
Kui 2005. aasta esimesel poolel kasvas SKP 8,5 protsenti, siis kolmandas kvartalis kiirenes see esialgsel hinnangul 10,8 protsendini.
Compared to the euro area, Estonia's third-quarter economic growth was 9.3 percentage points greater, which means that the prompt convergence of Estonia's economy to the EU average level continued abated.
Eesti majandus kasvas euroala omast kolmandas kvartalis 9,3 protsendipunkti võrra kiiremini ehk jätkus Eesti majanduse kiire lähenemine Euroopa Liidu keskmisele tasemele.
General government
Jaanuaris võib inflatsioon mitmete administratiivselt reguleeritud hindade, sealhulgas soojushindade kavandatud tõstmise tõttu taas ajutiselt kiireneda.
Financial sector
Tööhõive ja tootlikkus
2.5%
Aasta lõpuks kujuneb valitsuse hinnangul ülejääk ca 2,5 protsenti SKPst.
97.0%
2,4%
The European Central Bank has not yet started to tighten monetary policy, whereas markets are expecting a rise in key interest rates in the next months.
Euroalal pole rahapoliitika rangemaks muutmine veel alanud, kuid turud ootavad baasintresside tõusu juba lähikuudel.
The rise in oil prices is posing a major risk to global economic growth and price stability.
Maailmamajanduse oodatavat kasvu ohustab eelkõige nafta hind, selle püsimine kõrgel tasemel võib hakata pidurdama kogutoodangu kasvu.
According to the autumn forecast of Eesti Pank, economic growth will constitute 8% in 2005 and remain slightly below 7% in 2006 and 2007.
Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt on Eesti 2005. aasta majanduskasv 8 protsenti ning 2006. ja 2007. aastal pisut alla 7 protsendi.
The demand conditions will continue to be favourable.
Nõudluse poolelt vaadatuna on Eesti majanduse kasvuperspektiivid lähiajal head.
Rapid income growth, excessive credit supply and optimistic expectations account for growth in domestic demand.
Sisenõudluse kasvuks loovad aluse jätkuvalt kiire sissetulekute kasv, lihtne laenuraha kättesaadavus ja optimistlikud ootused.
On the other hand, the gradually improving external environment prospects and dynamic integration into EU trade market will ensure sufficient export demand growth.
Teisalt tagab väliskeskkonna väljavaadete järkjärguline paranemine ning hoogne väliskaubanduslik lõimumine piisava ekspordinõudluse kasvu.
According to the forecast, household income in 2005-2007 will increase faster than private consumption expenditure.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kasvavad majapidamiste sissetulekud aastatel 2005-2007 kiiremini kui eratarbimiskulutused.
Such expectations are based on both the administrative changes in taxation as well as the slight increase in interest rates, which should limit consumption.
Sellisteks ootusteks annavad alust nii kavandatud maksumuudatused kui ka mõningane intressimäärade tõus, mis peaks piirama tarbimist.
Household investment has been sustained by the increase in income: disposable income is raised by wage growth, which has been accelerating since the beginning of the year and will remain around 10% in the forecast period.
Majapidamiste investeerimist hoogustab sissetulekute tõus: aasta algusest kiirenenud ja prognoosiperioodil 10 protsendi lähedal püsiv palgakasv suurendab kasutatavat tulu.
Employment has been accelerating since 2005.
2005. aasta algusest on kiirenenud ka tööhõive kasv.
Demand for labour as a production input has grown considerably against the background of increased economic activity.
Suurema majandusaktiivsuse taustal on oluliselt kasvanud nõudlus tööjõu järele.
As a result, wage growth has been speeding up since the beginning of 2005 and employment growth will presumably constitute 1.4% by the end of the year.
Selle tulemusena on palgakasv 2005. aasta algusest kiirenenud ning tööhõive kasv on aasta kokkuvõttes eeldatavasti 1,4 protsenti.
However, employment growth is expected to gradually slow down.
Järk-järgult peaks hõive kasv siiski pidurduma.