natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This puts us into the situation, where fulfilling the criteria could be difficult even if the reasons behind it are rather signs of strength and not weakness.
See asetab meid olukorda, kus kriteeriumide täitmine võib osutuda raskeks isegi siis, kui selle aluspõhjused on pigem tugevuse kui nõrkuse märgid.
Alternative scenarios?
ALTERNATIIVSED STSENAARIUMID?
Any analysis of Estonian EMU accession scenarios is not fully honest if it avoids the question of euroisation.
Eesti EMU-ga liitumise stsenaariumide analüüs pole päris aus, kui see väldib eurole ülemineku küsimust.
The temptation to look for shortcuts from the system as close to the monetary union as currency board is understandably overwhelming.
Kiusatus otsida otseteed süsteemist, mis on rahaliidule sedavõrd lähedal kui fikseeritud vahetuskurss, on arusaadavatel põhjustel äärmiselt tugev.
However, to start with, one should specify that the discussion is often blurred by very different variations of the topic.
Kuid alustuseks peaks täpsustama, et seda diskussiooni hägustavad tihti teema väga erinevad variatsioonid.
Most critically, totally unilateral and at least to some extent mutually agreed adoption of euro are often not separated.
Kurvastusega peab märkima, et tihti ei hoita eraldi täiesti ühepoolset ja vähemalt teatud määral kokkuleppelist euro rakendamist.
However, this is usually of critical importance.
Kuid sellel on tavaliselt kardinaalne tähendus.
Thus far, the waves of discussion over unilateral euroisation have come and gone without much wider consequence.
Seni on diskussioonilained ühepoolse euro kasutuselevõtu üle pendeldanud edasi-tagasi ilma suuremate tulemusteta.
This is not particularly surprising as the most essential requirement for more permanent support for such a move - domestic currency instability - has been waning in hand with strengthening credibility of currency board arrangement.
See pole eriti üllatav, kuna oluline nõue selle sammu pidevaks toetuseks - koduvaluuta ebastabiilsus - on kahanenud käsikäes fikseeritud vahetuskursi reþiimi usaldusväärsuse tugevnemisega.
At the same time, potential negative consequences of both political and practical nature (ie EU enlargement negotiations, unavoidable practical mess of such a major change, seigniorage loss etc) have continued to outweigh any remaining potential positive expectations (eg partially higher price transparency vis-?-vis the Eurozone).
Samas on nii poliitilise kui ka praktilise iseloomuga potentsiaalsed negatiivsed järeldused (st EL laienemisläbirääkimised, vältimatu praktiline segadus sellest suurest muudatusest, kahjum emissioonitulu kadumisest jne.) jätkuvalt kaalunud üles järelejäänud potentsiaalseid positiivsed ootused (näiteks osaliselt kõrgem hinna läbipaistvus vis-?-vis eurotsoon).
Indeed, it is obvious that the usual argument for such a move, ie regenerating lost credibility of monetary authorities, is highly misplaced after 10 years of currency board and during credible EMU accession process.
On selge, et tavaline argument sellise sammu kasuks, st monetaarvõimude poolt kaotatud usaldusväärsuse taastamine EMU-ga liitumise protsessi käigus on suures osas asjakohatu pärast 10 aastat fikseeritud vahetuskurssi.
And there is no way, how unilateral euroisation could change anything in objective factors of economic agents' balance sheets (eg debt burden, competitiveness etc).
Ning pole näha viisi, kuidas ühepoolne eurole üleminek võiks muuta midagi majandustegijate bilansi objektiivsetes tegurites (näiteks võlakoorem, konkurentsivõime jne).
This is not to say that analyzing any such kind of a move is not sensible for Estonia at some future point of time.
Sellega ei taheta öelda, et nimetatud sammu analüüsimisel pole mingil tuleviku ajahetkel Eesti jaoks mõtet.
But most notably, presumption for this should be some developments that are related either to the emergence of some sort of bilateral support for it from EU side or strongly deteriorating outlook of "ordinary exit to EMU".
Kuid on oluline märkida, et selle eelduseks peaks olema mingid arengud, mis seonduvad bilateraalse toetuse tekkimisega EL poolelt või tunduvalt halveneva "tavalise EMU-st väljumise" väljavaatega.
In both cases the outcome could theoretically be also welfare enhancing even compared to euro-based currency board.
Mõlemal juhul oleks teoreetiliselt tulemuseks heaolu tõus, isegi siis, kui seda võrrelda eurol baseeruva fikseeritud vahetuskursiga.
Presently, there are no signs of any of these prerequisites to be a matter of practical relevance.
Praegu aga puuduvad märgid, mis osutaks, et mõned neist eeldustest oleks mingil määral praktiliselt asjakohased.
To sum up
KOKKUVÕTE
Figures and Tables
JOONISED JA TABELID
Employed by economic activity (% of total)
Majandustegevuses hõivatuid (% koguarvust)
19.0
Joonis 2.
Manufacturing
Joonis 3.
Like elsewhere in Europe, Estonian companies are wary about their current circumstances and are being careful about their investments.
Nii nagu mujal Euroopas on ka Eestis ettevõtted äraootaval seisukohal ning teevad investeerimiskulutusi ettevaatlikult.
Increased use of resources will inevitably lead to a certain growth in the need for investment.
Tootmisressursi rakendatuse tõus viitab siiski investeeringuvajaduse mõningasele suurenemisele.
“The long-term prospects for growth in the Estonian economy can only be ensured by an increase in investment.
“Eesti majanduse pikaajalise kasvuväljavaate kindlustamine on võimalik üksnes investeeringute suurendamise teel.
As confidence and demand pick up we can expect to see investments grow, because access to bank lending is good,”
Kindlustunde ja nõudluse paranedes võib oodata investeeringute kasvu, sest ligipääs pangalaenudele on hea,”
said Hansson.
lausus Hansson.
He further detailed how emigration and a reduction in available labour resources have improved the position of employees in wage negotiations, and this has led to strong growth in average wages.
Eesti Panga presidendi sõnul on väljaränne ja vaba tööjõu vähenemine parandanud töötajate positsiooni palgaläbirääkimistel ning sellega on kaasnenud keskmise palga jõuline kasv.
“Increased production capital and an improved supply of capital to labour will allow competitiveness to be maintained and will raise production levels even as the working age population is shrinking and labour costs are rising rapidly”.
“Tootmiskapitali laiendamine ja töötajate kapitaliga varustatuse parandamine aitab säilitada konkurentsivõimet ja kasvatada toodangu mahtu ka siis, kui tööealiste inimeste hulk väheneb ja tööjõukulud kasvavad kiiresti,”
The conference was the ninth annual conference of the Estonian Economic Association and was held on Friday and Saturday in Pärnu.
Selle nädala reedel ja laupäeval peetakse Pärnus Eesti Majandusteaduse Seltsi 9. aastakonverentsi.
For more about the conference in Estonian see http://uus.emselts.ee/joomla/index.php/aastakonverentsid/konv2014.
Konverentsi kohta saab lugeda http://uus.emselts.ee/joomla/index.php/aastakonverentsid/konv2014.
As interbank payments within Estonia will now move through the pan-European retail payments system STEP2, the working hours of that system will have an impact.
Kuna pankadevahelised maksed liiguvad edaspidi Eestis läbi üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2, siis tuleb arvestada selle süsteemi tööaegadega.
The current ten settlement cycles will be reduced to five cycles, meaning that rather than the current hour or hour and a half, it will take around 3-5 hours for money to be transferred.
Senise kümne arveldustsükli asemel on viis arveldustsüklit, mis tähendab, et senise tunni kuni pooleteise asemel jõuab raha ühest pangast teise viis korda päevas, umbes 3–5 tunniga.
ESTA
ESTA
Eesti Pank started preparing in 2012 for the change to SEPA so that the settlement systems for interbank retail payments could be brought into line with the new requirements.
Eesti Pank hakkas SEPA kasutuselevõtmist ette valmistama 2012. aastal, et viia Eestis kasutatav pankadevaheline jaemaksesüsteem kooskõlla uute nõuetega.
The results of the tendering process allowed Eesti Pank to offer the commercial banks improved payment conditions and lower prices, which were down one third on current prices at two euro cents per payment, and to develop a SEPA direct debit service.
Tänu hanke tulemusele oli Eesti Pangal võimalik pakkuda kommertspankadele paremaid maksetingimusi ja soodsamat hinda (senisest kolmandiku võrra madalamat hinda ehk kaht eurosenti ühe makse kohta), ja arendada välja SEPA otsekorralduse teenus.
The prices of the retail payments systems operating in Europe were still cheaper though, and the parent banks of many of the banks operating in Estonia were already connected to the pan-European STEP2 settlement system, so the banks did not choose the solution offered by Eesti Pank.
Euroopas tegutsevate jaemaksesüsteemide hinnad olid siiski soodsamad ja paljude Eestis tegutsevate pankade emapangad olid juba seotud üleeuroopalise arveldussüsteemiga STEP2, mistõttu ei valinud pangad Eesti Panga pakutavat lahendust.
Only a few European central banks, such as the German, Italian and Austrian central banks, provide an interbank retail settlement service.
Pankadevahelist jaemaksete arveldamise teenust pakuvad Euroopas vaid mõned keskpangad (nt Saksamaa, Itaalia ja Austria).
The pan-European STEP2 retail payments system
Üleeuroopaline jaemaksesüsteem STEP2
The STEP2 system is managed by EBA Clearing, a private company which was founded in 1998 and is now owned by 63 European and international banks.
Maksesüsteemi STEP2 haldab erakapitalil põhinev ettevõte EBA Clearing, mis asutati 1998. aastal ja mille omanikud on praegu 63 Euroopa ja rahvusvahelist panka.
EBA Clearing is responsible for the reliability of the system and for keeping it working without interruption.
EBA Clearing vastutab süsteemi töökindla ja tõrgeteta toimimise eest.
The responsibility for oversight falls to the European Central Bank, which makes sure the system is working efficiently and that risks have been minimised.
Süsteemi järelevaatamise kohustus lasub Euroopa Keskpangal, kes jälgib, et süsteem töötaks tõhusalt ja et riskid oleksid maandatud.
Eesti Pank will continue to operate the Estonian part of TARGET2, the pan-European system for express interbank payments.
Edaspidi jätkab Eesti Pank üleeuroopalise pankadevahelise kiirmaksete süsteemi TARGET2 Eesti osa haldamist.
The express system can be used for very large payments that reach their destination within around thirty minutes.
Kiirmaksete süsteemi kaudu on võimalik teha suuremahulisi makseid, mis jõuavad saajani umbes poole tunni jooksul.
Once ESTA closes, interbank payments in Estonia will start to move through the pan-European retail payments system STEP2.
Pärast ESTA sulgemist hakkavad pankadevahelised maksed liikuma Eestis läbi üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2.
Only a few European central banks, such as those in Germany, Italy and Austria, provide an interbank retail settlement service.
Pankadevahelist jaemaksete arveldamise teenust pakuvad Euroopas vaid mõned keskpangad (nt Saksamaa, Itaalia ja Austria).
The responsibility for oversight falls to the European Central Bank, which makes sure the the system is working efficiently and that risks have been minimised.
Süsteemi järelevaatamise kohustus lasub Euroopa Keskpangal, kes jälgib, et süsteem töötaks tõhusalt ja et riskid oleksid maandatud.
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries:press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
In the fourth quarter of 2013, 99.6% of all payments between banks were initiated electronically.
2013. aasta IV kvartalis algatati kõikidest pankadevahelistest maksetest elektroonselt 99,6%.
An average of only 1100 payments per day were made in cash in bank offices, a number that was five times higher fifteen years ago.
Sularahas algatati pangakontorites keskmiselt vaid 1100 makset päevas, samas kui 15 aastat tagasi oli see arv viis korda suurem.
The preferred payment method for Estonian residents continues to be card payments.
Eesti elanike eelistatuim makseviis on endiselt kaardimakse.
Card payments accounted for 63% of all domestic payments in the fourth quarter, and over 610,000 card payments were made each day.
Kaardimaksete osakaal kõikidest riigisisestest maksetest moodustas IV kvartalis 63% ning kaardiga maksti enam kui 610 000 korda päevas.
The share of payments that are made by card has now been over 60% for three years.
Kaardimaksete osakaal on püsinud üle 60% juba kolm aastat.
The number of payments made by card has also increased and in the last quarter of 2013 it was 7% higher than a year earlier.
Arvuliselt tehakse kaardimakseid siiski järjest enam ning 2013. aasta viimases kvartalis maksti kaardiga 7% rohkem kui aasta varem.
Payments through an internet bank are the next most popular method of payment.
Eelistuselt teine makseviis on internetipanga maksekorraldus.
In the fourth quarter of 2013, 21% of payments were made through an internet bank and an average of 210,000 were made each day, which is a tenth more than a year ago.
Internetipanga maksekorraldused moodustasid 2013. aasta IV kvartalis 21% riigisisestest maksetest ning neid tehti päevas keskmiselt 210 000, mis on kümnendiku võrra enam kui aasta tagasi.
Payments through internet banks have fallen as a share of payments by a couple of percentage points in the last three years.
Internetipanga maksekorralduste osatähtsus kõikidest makseviisidest on viimase kolme aasta jooksul paari protsendi võrra vähenenud.
The third most commonly used non-cash means of payment in Estonia is the direct debit, which includes e-invoice standing orders and made up 6% of all non-cash payments.
Eestlaste jaoks populaarsuselt kolmas sularahata makseviis on otsekorraldus (sh e-arve püsimakse), mis moodustab 6% kõikidest sularahata makseviisidest.
In 2013 the banks in Estonia started to change over from direct debits to e-invoice standing orders.
2013. aastal algas Eesti pankades üleminek otsekorralduselt e-arve püsimaksele.
In the last quarter of 2012 an average of 55,000 payments were made each day by direct debit, but by the fourth quarter of 2013 the number had fallen to 42,600, while 15,100 payments were made each day with e-invoice standing orders.
Kui 2012. aasta viimases kvartalis maksti otsekorraldusega keskmiselt 55 000 korda päevas, siis 2013. aasta IV kvartalis oli otsekorralduste arv 42 600 ja e-arve püsimakse teenust kasutati 15 100 korral.
The shares of payments that are within and between banks has barely changed for the last three years.
Pankadevaheliste ning pangasiseste maksete osakaalu jaotus ei ole viimase kolme aasta jooksul palju muutunud.
One fifth of the total number and value of payments were made between banks using the ESTA retail payments system run by Eesti Pank.
Eesti panga hallatava jaemaksesüsteemi ESTA vahendusel teostatud pankadevaheliste maksete nii arv kui ka käive moodustavad viiendiku kõikidest maksetest.
Further information and answers to questions can also be obtained from the banks.
Täpsema info saamiseks palume ühendust võtta oma kodupangaga.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems can be found on the Eesti Pank website http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika leiate Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The loan and leasing portfolio increased over the year by 185 million euros to 14.9 billion euros.
Laenu- ja liisinguportfelli maht suurenes aastaga 185 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
Growth in the corporate loan portfolio decelerated to 2% by the end of the year.
Ettevõtete laenuportfelli aastakasv aeglustus aasta lõpuks 2%le.
Strong growth in short-term loans and leases at the end of the year is quite typical and borrowing was again driven up mainly by companies in trading and manufacturing.
Lühiajaliste laenude ja liisingute hoogsam kasv aasta lõpus on küllaltki tavapärane ning laenamist suurendasid ka sel korral eelkõige kaubanduses ja tööstussektoris tegutsevad ettevõtted.
The housing loan portfolio increased over the year by 50 million euros, or 0.9%.
Eluasemelaenuportfell suurenes aastaga 50 miljoni euro võrra ehk 0,9%.
The annual growth in new housing loans accelerated to 25% in the fourth quarter.
Uute eluasemelaenude aastakasv kiirenes neljandas kvartalis 25%ni.
However the number of new contracts grew by only 14%, indicating that loans are being used to finance more expensive properties than before.
Uute laenulepingute arv kasvas samal ajal vähem (14%), mis võib viidata sellele, et laenuga finantseeriti varasemast kallimat kinnisvara.
Loan interest rates remained low throughout the year.
Laenuintressimäärad püsisid kogu aasta jooksul madalal.
The average interest rate for housing loans granted in December was 2.5%, and that for long-term corporate loans was 3.1%.
Detsembris väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,5% ja 3,1%.
Interest rates on loans have been at around the same level for more than a year now as EURIBOR has been low and interest margins fairly stable.
Sarnasel tasemel on laenuintressimäärad madala EURIBORi ja küllaltki stabiilsete intressimarginaalide mõjul püsinud juba rohkem kui aasta.
The deposits of Estonian companies and households grew by 5.1% in 2013.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid 2013. aastal 5,1%.
At the end of the year they totalled 9.1 billion euros in value, with households holding 5 billion euros in deposits and companies 4.1 billion euros.
Aasta lõpu seisuga oli hoiuseid kokku 9,1 miljardi euro vääruses, millest majapidamistel 5 ja ettevõtetel 4,1 miljardit eurot.
Households increased their bank deposits by 297 million euros over the year, while companies increased theirs by 143 million euros.
Majapidamised suurendasid aastaga pangahoiuseid 297 miljoni ja ettevõtted 143 miljoni euro võrra.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell during the year from 3.2% to 1.9%.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis alanes möödunud aastal 3,2%lt 1,9%le.
The improvement in loan quality allowed most banks to continue reducing their provisions for loan losses.
Tänu laenukvaliteedi paranemisele vähendas enamik panku jätkuvalt laenukahjumite katteks tehtud eraldisi.
The banking sector earned 5% more net interest income in the fourth quarter than a year earlier.
Pangandussektor teenis neljandas kvartalis ligi 5% rohkem puhast intressitulu kui aasta varem.
The negative impact of low base interest rates on the profitability of the banks started to recede in the middle of last year.
Eelmise aasta keskel hakkas madalate baasintressimäärade negatiivne mõju pankade kasumlikkusele vähenema.
This was partly because the banks managed to earn more interest income as the loan portfolios grew and interest margins were higher than on earlier loans, and partly because the costs of funding fell for banks due to the increase in demand deposits.
Ühelt poolt suutsid pangad tänu laenuportfelli kasvule ja varasematel aastatel antud laenudega võrreldes kõrgemale intressimarginaalile rohkem intressitulu teenida, teiselt poolt vähenes tänu nõudmiseni hoiuste kasvule ka pankade kaasatud ressursi kulu.
Banks operating in Estonia earned a total of 444 million euros in net profit in 2013, 28% of which came from dividends from subsidiaries and 9% from written-down loans returning to profit.
2013. aastal teenisid Eestis tegutsevad pangad kokku 444 miljonit eurot puhaskasumit, millest 28% moodustasid tütarettevõtetelt saadud dividendid ja 9% laenuallahindluste kasumisse pööramine.
Without the income from these, the net profit of the banking sector would have been 7.5% smaller than in 2012.
Ilma nende tuludeta oleks pangandussektori aastane puhaskasum olnud 7,5% väiksem kui 2012. aastal.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
However, it was 1% lower than in the second quarter.
Teise kvartaliga võrreldes vähenesid võlakohustused 1%.
The stock of loans taken from domestic banks increased during the quarter by around 150 million euros, but the stock of loans taken from abroad shrank as the trade sector paid back some 300 million euros in short-term loans.
Kodumaistest pankadest võetud laenude jääk suurenes kvartaliga ligikaudu 150 miljonit euro võrra, ent välismaalt võetud laenude jääk vähenes, kuna kaubandussektoris maksti tagasi ligikaudu 300 miljoni euro väärtuses lühiajalisi laene.
As corporate equity increased relatively quickly at the same time on the back of reinvested income, the financial leverage of companies declined and brought their debt-to-equity ratio to the lowest level in the last ten years.
Kuna samal ajal kasvas ettevõtete omakapital reinvesteeritud tulu toel suhteliselt kiiresti, alanes ettevõtete finantsvõimendus ehk võlakohustuste ja omakapitali suhe viimase 10 aasta madalaimale tasemele.
There was also an improvement in corporate liquidity, which showed an increase of 10% in a year in the cash and deposits held by companies.
Lisaks paranes ettevõtete likviidsus – ettevõtete käes oleva sularaha ja hoiuste maht kasvas aastaga 10%.
The financial position of households improved as well.
Ka majapidamiste finantspositsioon paranes.
The total debt burden of households and non-financial companies together, measured as the ratio of debt to GDP, fell to 129% by the end of the third quarter.
Reaalsektori (majapidamiste ja mittefinantssektori ettevõtete) võlakoormus ehk võla maht suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) alanes kolmanda kvartali lõpuks 129%ni.
This means that the debt has fallen by 37 percentage points from its peak three years ago and has returned to its level of mid-2006.
Võrreldes kolme ja poole aasta taguse tipptasemega on võlakoormus vähenenud 37 protsendipunkti ja jõudnud 2006. aasta keskpaiga tasemele.
Modest lending activity meant that the Estonian economy as a whole was a net lender in the third quarter of 2013, as in the first half of the year.
Tagasihoidliku laenuaktiivsuse tõttu oli Eesti majandus tervikuna 2013. aasta kolmandas kvartalis netolaenuandja, nagu aasta esimesel poolelgi.
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0959, +372 509 7285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0959, 509 7285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The stamp was designed by the artist Jaan Saar.
Postmargi kujundas kunstnik Jaan Saar.
The silver collector coin is dedicated to the Estonian delegation and the athletes who will represent the Republic of Estonia at the XXII Olympic Winter Games in Sochi.
Hõbedast meenemünt on pühendatud Eesti delegatsioonile ja sportlastele, kes esindavad Eesti Vabariiki XXII taliolümpiamängudel Sotšis.
The obverse side of the coin shows the coat of arms of the Republic of Estonia and the year 2014, and the reverse shows the logo of the Estonian Olympic Committee and the nominal value of the coin of 10 euros.
Mündi aversil on kujutatud eesti Vabariigi riigivapp ja aastaarv 2014, mündi reversil on Eesti Olümpiakomitee logo ja nimiväärtus 10 eurot.
The coin was designed by Taavet Kohal.
Meenemündi on kujundanud disainer Taavet Kohal.