natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the meeting of the Supervisory Board, Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area and Deputy Governor Madis Müller presented the Financial Stability Review just published.
Nõukogu istungil andis Eesti Panga president Ardo Hansson nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast ning asepresident Madis Müller tutvustas äsja valminud finantsstabiilsuse ülevaadet.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 26 May.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 26. mail.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
“It is the policy of the Supervisory Board that the central bank should have sufficient reserves so that if there is any problem Eesti Pank can cope without any help from the state.
“Nõukogu eesmärgiks on tekitada keskpangale piisav reservide maht, et probleemide korral saaks Eesti Pank hakkama ilma riigi abita.
Central banks normally face losses when economies in general are in difficulties.
Keskpank kannab kahjumeid tavaliselt siis, kui majanduses üldiselt on rasked ajad.
The ratio of Eesti Pank’s increased capital to the assets used for monetary policy is one of the lowest of any of the central banks of the euro area.
Eesti Panga laiendatud omakapital suhtena rahapoliitilistesse varadesse on euroala keskpankade seas üks madalaimaid.
The comparison with the other central banks of the euro area is important, as the balance of risks to capital of the central banks of the euro area and the European Central Bank all taken together is considered when joint monetary policy decisions are made.
Võrdlus teiste euroala keskpankadega on oluline, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste euroalal vaadatakse euroala keskpankade ja Euroopa Keskpanga kui terviku kapitali ja riskide suhet.
For this reason the Supervisory Board set a long-term goal in 2012 of increasing Eesti Pank’s capital ratio to the average level of the central banks of the euro area.
Seetõttu võttis Eesti Panga nõukogu 2012. aastal pikaajaliseks sihiks kasvatada Eesti Panga kapitali suhteline tase euroala keskpankade keskmise tasemeni.
Earnings from investment activities were 12 million euros last year, and 3.7 million in the previous year.
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 12 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 3,7 miljonit.
Eesti Pank’s operating expenses fell last year to 17 million euros from the 17.4 million of a year before.
Eesti Panga põhitegevuskulud kahanesid  mullu 17 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 17,4 miljoniga.
The net income for 2014 was reduced by general risk provisions of 7.7 million euros to cover risks.
Eesti Panga puhastulu kahandas riskide katmiseks tehtud üldine riskieraldis 7,7 miljoni euro väärtuses.
In the past three years Eesti Pank has built up risk provisions of 26 million euros in total.
Kolme aastaga on Eesti Pank kogunud riskieraldistena kokku 26 miljonit eurot.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 133 million euros to the state budget.
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 133 miljonit eurot.
Eesti Pank’s participation in the Eurosystem at the end of 2014 was 0.28 percent, which is the basis for the distribution of the previous year’s income and expenses.
Eesti Panga osalus eurosüsteemis oli 2014. aasta lõpu seisuga 0,28 protsenti, mille alusel jagatakse ka eelmise aasta tulusid ja kulusid.
From 2015, Eesti Pank’s participation is 0.27 percent.
Alates 2015. aastast on Eesti Pangas osalus 0,27 protsenti.
The Eurosystem held 513 billion euros in monetary policy loans to commercial banks and 339 billion euros of securities held for monetary policy purposes as at 24 April.
Eurosüsteemi poolt kommertspankadele antavate rahapoliitiliste laenude ja rahapoliitilistel eesmärkidel hoitavate väärtpaberite maht 24. aprilli seisuga vastavalt 513 miljardit eurot ja 339 miljardit eurot.
Hedging of monetary policy risks  To hedge against the risks of the monetary policy loans, the central banks of the Eurosystem have the right of claim against banks that have taken loans.
Rahapoliitiliste riskide maandamine  Esiteks,  euroala keskpankadel on rahapoliitiliste laenude riskide maandamiseks nõudeõigus laenu võtnud pankade suhtes.
The capital of central banks and its importance  In this case, the capital of Eesti Pank and the other central banks is meant in the wider sense of the part of the reserves and capital that the bank can use to cover losses.
Keskpanga kapital ja selle tähtsus  Antud juhul on Eesti Panga ja teise keskpankade puhul peetud silmas kapitali selle laiemas tähenduses ehk seda osa reservidest ja kapitalist, mida pank saab kasutada tekkinud kahjumite katmisel.
The first is the question of the central bank’s independence, if the bank needs to ask the government for additional capital.
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Nordic real estate prices and credit levels have continued to grow relatively rapidly, increasing the funding and liquidity risks for the Nordic banks.
Põhjamaade kinnisvara hinnad ja laenumaht on jätkanud suhteliselt kiiret kasvu, mis suurendab Põhjamaade pankade rahastamis- ja likviidsusriski.
Price rises for Estonian real estate have stabilised in the past half a year, but rising household incomes and very low interest rates mean that they may speed up again.
Eesti kinnisvara hindade tõus on viimase poole aasta jooksul stabiliseerunud, kuid majapidamiste sissetulekute suurenemise ja väga madalate intressimäärade tõttu võib see taas kiireneda.
Growth picked up slightly in the euro area at the end of last year.
Euroala majanduskasv möödunud aasta lõpus veidi kiirenes.
Further growth in the euro-area economy is getting support from low commodities prices, monetary policy measures taken by the European Central Bank, and a depreciation of the euro.
Kasvu edasist elavnemist toetavad toormehindade madal tase, Euroopa Keskpanga rahapoliitilised meetmed ja euro vahetuskursi nõrgenemine.
However, faster growth is facing obstacles in some euro-area countries in the form of high debt levels and long-term unemployment problems.
Mitme euroala riigi majanduse kiiremat kasvu pärsivad aga suure võlakoormuse ja tööpuuduse pikaajalised probleemid.
Uncertainty surrounds the sustainability of Greek government finances and geopolitical tensions.
Ebakindlust tekitavad kahtlused Kreeka riigi rahanduse kestlikkuse suhtes ja geopoliitilised pinged.
At the same time an expansionary monetary policy could lead to the risk of asset prices starting to rise too quickly.
Ekspansiivse rahapoliitikaga võib samal ajal kaasneda oht, et varade hinnad hakkavad liialt kiiresti tõusma.
Despite the uncertainty in the surrounding economic environment, the Estonian economy grew by 2.1% last year.
Hoolimata ümbritseva majanduskeskkonna ebakindlusest kasvas Eesti majandus eelmisel aastal 2,1%.
If the external environment starts to improve, then economic growth should speed up somewhat.
Kui väliskeskkond hakkab paranema, siis peaks majanduskasv mõnevõrra kiirenema.
Although the financial results of companies in some sectors have been slightly worse, partly because of the reduction in exports to Russia, most of those companies have managed to cope with lower incomes.
Kuigi mõne sektori ettevõtete majandustulemused on veidi halvenenud, sealhulgas osaliselt Venemaa-suunalise ekspordi kahanemise tõttu, on enamik neist ettevõtetest suutnud väiksemate tuludega toime tulla.
The capacity of households to consume and to save has been supported by rapid wage growth and low inflation.
Majapidamiste tarbimise ja säästmise võimet on toetanud hoogne palgakasv ja aeglane inflatsioon.
The strong financial position of Estonian companies and households means that loan quality for the banks is good and it has continued to improve.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste tugeva finantsseisu toel on pankade laenukvaliteet hea ja jätkanud paranemist.
Their high levels of equity and profitability make banks able to bear losses even if the economy develops in a negative direction.
Tänu omakapitali kõrgele tasemele ja suurele kasumlikkusele suudavad pangad kanda kahjusid ka võimaliku negatiivse majandusarengu korral.
The biggest banks operating in Estonia are closely linked to their Swedish parents through liquidity management, as liquidity is managed at group level and a large part of the liquidity buffers of banks in Estonia are held by the parent banks.
Suuremad Eestis tegutsevad pangad on seotud tihedalt Rootsi emapankadega likviidsusjuhtimise kaudu: likviidsust juhitakse pangagrupi tasandil ning suur osa siinsete pankade likviidsuspuhvritest hoitakse emapangas.
The share of funds borrowed from parent banks has been notably smaller in recent years than it was during the years of rapid economic growth, but such funds still account for around half of liabilities at some banks.
Emapangast laenatud vahendite osatähtsus on viimastel aastatel olnud märksa väiksem kui oli majanduse kiire kasvu aastatel, kuid mõne panga puhul moodustavad need endiselt ligikaudu poole kohustustest.
Continuing relatively rapid growth in Nordic mortgages and real estate prices could pose some risk to the banks in Estonia.
Eesti panganduse jaoks kujutab riski Põhjamaades jätkuv eluasemelaenude ja kinnisvara hindade suhteliselt kiire kasv.
A negative turn in the Nordic economies could increase the loan losses of the banking groups and reduce their funding options.
Sealse majanduse negatiivse arengu korral võivad seetõttu suureneda pangagruppide laenukahjumid ja halveneda rahastamisvõimalused.
After rising rapidly at the start of 2014, real estate prices have started to stabilise.
Pärast 2014. aasta alguse kiiret tõusu hakkasid kinnisvara hinnad stabiliseeruma.
Although the rise in prices for residential property has been faster than the rise in incomes in recent years, real estate prices are mostly in line with household income levels and the growth in mortgages has remained moderate.
Kuigi eluasemete hinnad on tõusnud viimastel aastatel sissetulekute kasvust kiiremini, on kinnisvara hinnad suuresti kooskõlas majapidamiste sissetulekute tasemega ning eluasemelaenude kasv on jäänud mõõdukaks.
Rising incomes and low interest rates have permitted real estate purchases and increases in debt, but excessively fast growth in indebtedness could increase the risks for both borrowers and lenders.
Sissetulekute kasv ja madalad intressimäärad soodustavad kinnisvara ostmist ja võlakohustuste suurendamist, kuid võlakoormuse liiane kasv võib suurendada nii laenuvõtjate kui ka -andjate riske.
The requirements for issuing mortgages that Eesti Pank introduced in March have helped reduce the risks associated with excessively fast growth in mortgages.
Eluasemelaenude liigkiire kasvuga seotud riske aitavad vähendada Eesti Panga märtsis kehtestatud eluasemelaenude andmise nõuded.
The rise in real estate prices has allowed developers to increase construction.
Kinnisvara hindade tõus on võimaldanud arendajatel suurendada ehitamist.
Though construction volumes are substantially smaller than during the years of rapid economic growth, developers may face increasing repayment risk if a large amount of new space comes into the market all at once.
Kuigi ehitusmahud on märksa väiksemad kui olid majanduse kiire kasvu aastatel, võivad kasvada arendajate laenumakseriskid, kui turule tuleb korraga suur hulk uusi pindu.
Banks have been granting more new loans to real estate development companies, but the share of such loans in the total portfolio has not changed much.
Pangad on suurendanud uute laenude andmist kinnisvaraarenduse ettevõtetele, kuid nende laenude osatähtsus koguportfellis ei ole eriti muutunud.
The number of payments was 5% higher than in the first quarter of last year, but the turnover was 14% smaller.
Maksete arv kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 5%, käive aga vähenes 14%.
The main use of bank cards in Estonia is for making payments, for which they are used around 634,000 times a day, while they are used around one seventh as often for cash withdrawals, around 95,000 times a day.
Pangakaarti kasutatakse Eestis peamiselt maksete tegemiseks (634 tuhat korda päevas), sularaha võetakse kaardiga välja seitse korda harvem (95 tuhat korda päevas).
Bank cards issued in Estonia were used in 184 countries in the first quarter of 20151.
Eestis väljastatud kaartidega tehti 2015. aasta esimeses kvartalis kaarditehinguid 184 riigis1.
A daily average of around 36,000 card payments were made outside Estonia, which was equal to 5% of all the card payments using cards issued in Estonia.
Väljaspool Eestit tehti päevas keskmiselt 36 tuhat kaardimakset, mis moodustas 5% kõikidest Eestis välja antud kaartidega tehtud kaardimaksetest.
Cards were used for payments most in Finland, Sweden, Latvia, Russia and the United Kingdom.
Kõige enam makstakse kaardiga Soomes, Rootsis, Lätis, Venemaal ja Ühendkuningriigis.
Interest in making purchases over the internet has increased rapidly among Estonian residents.
Eesti elanike huvi internetis ostlemise vastu kasvab kiiresti.
The number of transactions was one quarter larger than in the same period of the previous year, and double the number of two years ago.
Tehingute arv oli eelmise aasta sama perioodiga võrreldes veerandi võrra ja kahe aasta taguse ajaga võrreldes kaks korda suurem.
Such cards were used for 61% of all e-commerce card transactions in the first quarter.
Selliste kaartidega tehti esimeses kvartalis juba 61% kõikidest e-kaubanduse kaarditehingutest.
1 From 2015 Eesti Pank is collecting statistics from the banks about card transactions by country.
1 Eesti Pank kogub alates 2015. aastast pankadelt statistikat kaarditehingute jaotuse kohta riikide kaupa.
Eesti Pank’s statistics on payment and settlement systems
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Additional information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The loan and lease portfolio increased by 43 million euros during the month to 15.3 billion euros.
Laenu- ja liisinguportfelli maht suurenes kuu jooksul 43 miljoni euro võrra, 15,3 miljardi euroni.
Annual growth in loans to companies was 3.3% in March as it had been in the previous month.
Ettevõtetele antud laenude aastakasv jäi märtsis eelneva kuu 3,3% juurde.
Annual growth in new loans slowed in the first quarter to 5%, but new long-term borrowing increased as fast as before.
Uute laenude aastakasv esimeses kvartalis aeglustus, 5%ni, kuid uute pikaajaliste laenude võtmine suurenes endiselt suhteliselt tempokalt.
The volume of housing loans continues to grow steadily.
Eluasemelaenude maht jätkab stabiilset kasvu.
The amount taken out in housing loans in March was the same as in autumn last year.
Märtsis võetud laenude maht oli seejuures sama suur kui eelmise aasta sügisel.
The volume of new car leases taken by households climbed to its highest level in six years in March.
Majapidamiste autoliisingu maht oli märtsis viimase kuue aasta suurim.
The car lease portfolio grew by more than 10% over the year, a little more than its average for the past two years.
Autoliisingu portfell kasvas aasta võrdluses üle 10%, pisut kiiremini kui viimase paari aasta jooksul keskmiselt.
Loan interest rates remained low.
Laenuintressimäärad püsisid madalal tasemel.
The average interest rate for housing loans granted in March was 2.2%, and that for long-term corporate loans was 2.5%.
Märtsis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtetele antud pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,2% ja 2,5%.
Loan interest rates have not changed in the past six months and remain favourable for borrowers as EURIBOR remains low.
Viimase kuue kuu jooksul ei ole laenuintressimäärad muutunud ja püsivad madala EURIBORi toel laenuvõtjate jaoks endiselt soodsad.
The share of overdue loans in the loan portfolio shrank to 1.5% in March.
Viivislaenude osakaal laenuportfellis kahanes märtsis 1,5%ni.
The last time that the volume of overdue loans was so low was in the middle of 2008.
Viivislaenude maht oli viimati nii väike 2008. aasta keskel.
The annual growth in household deposits has remained relatively fast at around 8% for a year already.
Majapidamiste hoiuste aastakasv on püsinud suhteliselt hoogsa 8% juures juba aasta aega.
The annual growth in corporate deposits also picked up in March and reached 8%.
Ettevõtete hoiuste aastakasv kiirenes märtsis samuti, ligikaudu 8%ni.
The total deposits of Estonian companies and households at the end of March stood at 9.9 billion euros.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht oli märtsi lõpus 9,9 miljardit eurot.
Banks earned 191 million euros in net profit in the first quarter.
Pangad teenisid esimeses kvartalis 191 miljonit eurot puhaskasumit.
Around 60% of this came from dividends paid out by subsidiaries.
Sellest moodustasid ligikaudu 60% tütarettevõtetelt saadud dividendid.
Without these dividends the net profit for the quarter would have been 3% smaller than a year earlier.
Dividende arvestamata oleks kvartali puhaskasum olnud aasta varasemast 3% väiksem.
The decline in net profit was partly due to the increased operating costs of the banks.
Puhaskasumi vähenemist mõjutas osaliselt pankade tegevuskulude suurenemine.
The fall in EURIBOR reduced the interest income of the banks, which was down for the third consecutive quarter.
EURIBORi langus vähendab pankade intressitulu, mis kahanes juba kolmandat kvartalit järjest.
As interest expenses also fell at the same time, net interest income barely changed from a year earlier.
Kuna samal ajal vähenes ka ressursi eest makstav kulu, siis puhas intressitulu aastataguse ajaga võrreldes kuigivõrd ei muutunud.
The increased need for external funds meant that the growth in corporate debt liabilities accelerated somewhat last year to 5%.
Suurenenud võõrkapitali vajaduse tõttu ettevõtete võlakohustuste kasv möödunud aastal mõnevõrra kiirenes, 5%ni.
Domestic debt liabilities increased by 3.3% and borrowing from abroad and issues of bonds abroad increased by 8%.
Kodumaised võlakohustused suurenesid seejuures 3,3% ning välismaalt võetud laenud ja emiteeritud võlakirjad 8%.
Growth in corporate equity in 2014 slowed in contrast, to 1.3%, as corporate profits declined.
Ettevõtete omakapitali kasv 2014. aastal seevastu aeglustus, 1,3%ni, kuna ettevõtete kasumid vähenesid.
The income and savings of households increased faster in 2014 than their debt liabilities did.
Majapidamiste sissetulekud ja säästud kasvasid 2014. aastal endiselt kiiremini kui võlakohustused.
The unconsolidated debt liabilities of the general government grew by 186 million euros last year to some 2.2 billion euros.
Valitsemissektori konsolideerimata võlakohustused kasvasid möödunud aastal 186 miljoni euro võrra, ligikaudu 2,2 miljardi euroni.
Although the general government budget for 2014 was in surplus, some subsectors of the general government still borrowed additional funds.
Kuigi valitsemissektori eelarve oli 2014. aastal ülejäägis, laenas siiski mõni valitsemissektori allüksus lisavahendeid.
Debt liabilities also increased by 27 million euros because of Estonia’s participation in the European Financial Stability Facility, the EFSF.
Lisaks suurenesid võlakohustused 27 miljoni euro võrra Eesti osaluse tõttu Euroopa ajutises päästemehhanismis EFSF (Euroopa Finantsstabiilsuse Fond).
As domestic saving was again bigger than investment, the Estonian economy as a whole was a net lender in the fourth quarter of 2014 and in the year as a whole, just as in the past five years.
Kuna kodumaine säästmine oli endiselt suurem kui investeeringud, oli Eesti majandus tervikuna sama moodi nagu viimasel viiel aastal nii 2014. aasta neljandas kvartalis kui ka aasta kokkuvõttes netolaenuandja.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at  www.eestipank.ee/press/fotopank
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank
further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Having cash handling and authentication devices ready technically will make sure that payments with the new banknote can be made correctly when it enters circulation.
Rahakäitlusseadmete ja autentimisvahendite tehniline valmisolek tagab selle, et käibele tulevate uute rahatähtedega maksmine läheb sujuvalt.
“All traders have to accept the currency in circulation that is legal tender”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank.
„Kõik kaupmehed peavad käibivat raha vastu võtma,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
“Not being ready technically or not having authentication devices is not a reason to refuse to accept any banknote.
„Ebapiisav tehniline ettevalmistus või rahatuvastusseadme puudumine ei ole põhjus rahatähe vastuvõtmisest keeldumiseks.
If the cash authentication device is broken or needs updating, it is still possible to check the authenticity of notes using the feel, look, tilt method”.
Kui rahatuvastusseade on rikkis või uuendamata, saab kõikide rahatähtede ehtsust tuvastada vaadates, kompides ja rahatähte kallutades,“ rõhutas Roosve.
The authenticity of the notes of the new series can be checked from the four simple security features: the watermark and hologram with a portrait of Europa, the emerald green number and the short raised lines on the edge of the note.
Uue seeria rahatähtede puhul saab nende ehtsust tuvastada ka nelja lihtsalt kontrollitava turvaelemendi abil: Europe portreed kujutav vesimärk ja hologrammriba, smaragdroheline number ja reljeefsed jooned rahatähe servadel.
The new €20 note has a completely new security feature as well, a transparent portrait window near the top of the hologram.
Uuel 20-eurosel on lisaks täiesti uus turvaelement – läbipaistev portreeaken hologrammriba ülemises servas.
To check the security features of notes of both the old and the new series, look at the banknote against the light, tilting it back and forth, and feel its surface.
Nii vana kui ka uue seeria rahatähe turvaelementide kontrollimiseks tuleb rahatähte vaadata vastu valgust, kallutada enda ees edasi-tagasi ja kompida selle pinda.
Further details on the security features of the banknotes can be found on the new-euro website.
Põhjalikud rahatähe turvaelemente tutvustavad materjalid on uuseuro.eu veebilehel.
Suppliers needing to test the equipment with the new €20 banknote should contact Eesti Pank.
Seadmetega vajalike katsetuste läbiviimiseks uute 20-eurostega tuleb tarnijatel ühendust võtta Eesti Pangaga.
The European Central Bank has published a list of devices that can authenticate the new €5 and €10 banknotes on its website and will add a list of those that can authenticate the €20 note (http://www.ecb.europa.eu/euro/cashprof/cashhand/devices/html/results.en.html).
Euroopa Keskpanga veebilehel on avaldatud seadmete nimekiri, mis suudavad tuvastada uut 5- ja 10-eurost, ning seda nimekirja täiendatakse 20-eurost tuvastavate seadmete loeteluga.
Anyone interested in these courses may contact Eesti Pank about them.
Huvi korral võib Eesti Pangaga ühendust võtta.