natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is inevitable that the decline in customer numbers will be reflected in falling demand, and that falling demand will lead to reduced supply.
On paratamatu, et koos klientide vähenemisega väheneb ka nõudlus ning koos nõudluse kahanemisega väheneb ka pakkumine.
The larger commercial banks in Estonia now provide services more efficiently, and one consequence has been the closure of branches and cash machines in rural areas.
Suuremad kommertspangad Eestis on muutnud oma teenusepakkumist efektiivsemaks, mis on tähendanud muuhulgas maapiirkondades kontorite ja sularahaautomaatide sulgemist.
A comparison with Sweden can be useful here, as that is where the parent banks of our largest banks are based.
Siinkohal on kasulik teha võrdlus Rootsiga, kus paiknevad meie suuremate pankade emapangad.
At the end of 2013 there were 1655 bank branches in Sweden, and a little over half of them were cash-free, which is more than twice the proportion in Estonia, where only 23% are cash-free.
2013. aasta lõpu seisuga oli Rootsi 1655 pangakontorist veidi üle 50% sularahavabad, Eestis on see näitaja värsketel andmetel 23% ehk kaks korda väiksem.
At the start of June I wrote to the leaders of the local government in Läänemaa that Eesti Pank finds that having a single network of cash machines for all the banks would not improve access to banking services in rural areas.
Juuni alguses kirjutasin Läänemaa omavalitsuste juhtidele, et Eesti Panga hinnangul ei tõstaks pankade ühtne sularahaautomaatide võrgustik pangateenuste kättesaadavust maapiirkondades.
This is because it would not be possible for any commercial bank to differentiate its services from those of other banks by offering higher quality if there were a single network.
Eesti Panga hinnang põhineb sellel, et ühtse võrguga kaob kommertspangal võimalus teistest pankadest kvaliteetse teenusega eristuda.
Furthermore, a single network dilutes the responsibility of each individual bank, making it harder for clients or the public to affect the decisions taken by the banks.
Lisaks sellele hajub ühtse võrgu puhul iga panga vastutus, mistõttu väheneb klientide ja avalikkuse võimalus pankade otsuseid mõjutada.
Cost efficiency will probably become even more important, meaning there are no grounds to expect that access to cash services in rural areas will improve.
Tõenäoliselt muutub veelgi olulisemaks kuluefektiivsus, mistõttu pole väga põhjust oodata, et sularahateenuse kättesaadavus maapiirkondades paraneks.
I do not conclude that the commercial banks ought to maintain an unnecessarily large network of branch offices and cash machines.
Ma ei leia, et kommertspangad peaksid üleval hoidma ebamõistlikult suurt kontorite ja sularahaautomaatide võrgustikku.
There is no real difference here whether such a network is supported by the clients of the banks or by the Estonian taxpayer, in any case it is an unreasonably expensive solution.
Ja siinkohal pole erilist vahet, kas seda peaksid üleval pangakliendid või Eesti maksumaksja, tegemist on ikkagi ebamõistlikult kuluka lahendusega.
That said, the commercial banks do need to explain their vision for access to banking services more clearly than they have done so far, and they should themselves arrive at a solution that is acceptable to society.
Samas aga peaksid kommertspangad senisest selgemini sõnastama oma nägemust pangateenuste kättesaadavuse teemal ja tulema ise välja ühiskondlikult aktsepteeritud lahendustega.
In short, the position of Eesti Pank is that the guiding principle for the provision of cash and banking services across Estonia is that it should make economic sense.
Kokkuvõttes võiks Eesti Panga hinnangul sularaha- ja makseteenuste üle-eestiline pakkumine olla üldpõhimõttena majanduslikult tõhus.
The next question is how those flexible solutions should be supplied.
Järgmine küsimus on, millisel moel neid paindlikke lahendusi pakkuda.
Although this topic is under discussion in the Minister's working group, I can suggest some options drawn from the experience of other countries, which the banks and the government may want to consider during their discussions on the accessibility of banking services:
Kuigi seda teemat arutab minister Palo töögrupp, siis pakun välja ka teiste riikide kogemustel põhinevaid erinevaid võimalusi, mida pangad ja riik võiksid pangateenuste kättesaadavuse arutelus kaaluda:
For this to work, the commercial banks need to allow shopkeepers to offer this service without charging them any percentage of the cash that is withdrawn.
Selleks peaksid aga kommertspangad pakkuma võimalust, et kaupmees selle teenuse puhul ei pea maksma pangale protsenti väljavõetava sularaha eest.
The banks would gain by having a more efficient cash network, shopkeepers would gain additional clients in their shops, and those clients would benefit by being able to withdraw cash more conveniently and securely.
Kommertspankade võit oleks efektiivsem sularahavõrgustik, kaupmehed saaksid poodidesse suurema hulga kliente ning inimesed saaksid turvalise ja mugava võimaluse sularaha välja võtta.
State service points – offices providing a wide range of services from the state, the banks and other enterprises, all in one place.
Riigipunktid – laia otstarbega kontorid, kuhu riik ning ka pangad ja muud ettevõtted koondavad kokku erinevad teenused.
This would allow people in rural areas to make payments at regular intervals, and get cash, medicines, letters and newspapers and other services.
Näiteks saaksid maapiirkondade inimesed teatud regulaarsusega sooritada makseid ning saaksid kätte sularaha, ravimeid, kirja ja lehti ning muid teenuseid.
Cash and medicines would probably need to be ordered in advance, but this would bring the services closer to people.
Tõenäoliselt tuleks inimestel raha ja ravimeid ette tellida, kuid see tooks teenuse inimestele lähematele.
This would make more sense for the state and for companies than maintaining separate offices, each dedicated to only one service.
Riigi ja ettevõtete jaoks oleks see mõistlikum, kui pidada üleval ühe ülesandega kontoreid.
A state tender for services – the state can use a joint tender run by the central government, a state company or local government for provision of banking services in rural areas.
Riigipoolne hange teenuse pakkumiseks – riik kas siis keskvalitsuse, riigiettevõtte või kohalike omavalitsuse ühishanke kaudu tellib teenust maapiirkondades pangateenuse pakkumiseks.
The Swedish post and telecoms operator PTS used this approach by running a state tender in 2008 at the request of the government to supply 15 local authorities and 73 districts around the country with cash.
Sarnast lahendust kasutas Rootsis posti- ja telekomiagentuur PTS, kes valitsuse tellimusel tegi riigihanke 2008. aastal, et teenindada 15 omavalitsust ja 73 piirkonda riigis sularahaga.
Requirements, or best practice guidelines that are generally adhered to, for the closure of bank branches, especially in rural areas – Canada has requirements for closing local bank branches and the banking association in Australia has set out the best practice for closing branches there.
Nõuded või veenvad „head tavad“ pangakontorite sulgemisel eelkõige maapiirkondades – Kanadas on olemas pangakontorite sulgemise nõuded ja Austraalias on pangakontorite sulgemise puhuks sealne pangaliit kehtestanud head tavad.
Joint work by local governments and banks to train people – this is where banks offer regular training in the use of internet banks in the style of the Vaata Maailma project that ran earlier.
Omavalitsuste ja pankade koostöö inimeste koolitamisel – regulaarne koolituse pakkumine pankade poolt internetipanga kasutamiseks Vaata Maailma kunagise projekti eeskujul.
Local authorities help in deciding who needs training and bring together everyone interested, and the banks provide the people, computers and knowledge for the courses.
Omavalitsus aitab selgitada välja, kes inimestest vajab koolitust ja koondab kokku huvilisi ning pangad aitavad koolituste korraldamisel inimeste, arvutite ja oskusteabega.
“From 23 September the ten-euro notes with their new security features and updated design become legal tender that must be accepted by all merchants and sales equipment.
„Alates 23. septembrist on uute turvaelementide ja uuendatud kujundusega 10-eurosed rahatähed seaduslikud maksevahendid, mida peavad vastu võtma kõik kaupmehed ja müügiautomaadid.
If equipment and devices have not been updated yet, then now is really the last chance.
Kui masinate ja seadmete uuendust ei ole veel tehtud, siis praegu on selleks viimane aeg.
“It is not allowed for anyone to refuse to accept the new note because they do not have an authentication device or because their device is not working, as merchants can check the authenticity of the new ten-euro notes by looking at and feeling the security features on the notes”, he added.
„Seadme puudumise või rikke korral ei tohi uue 10-eurose vastuvõtmisest keelduda, sest rahatähe ehtsust saab kaupmees tuvastada ka käsitsi, kui ta vaatab või katsub rahatähe turvaelemente,“ rõhutas Roosve.
The authenticity of the notes can be checked from the four simple security features: the watermark and the hologrammic stripe with a portrait of Europa, the emerald green number, and the short raised lines on the edge of the note.
Rahatähe ehtsust saab lihtsalt kontrollida nelja peamise turvaelemendi abil: Europe portreed kujutav vesimärk ja hologrammriba, smaragdroheline number ja reljeefsed jooned rahatähe servadel.
Eesti Pank is organising free training for cash handlers in September to demonstrate the security features of the new notes.
Uute rahatähtede turvaelementide tundmaõppimiseks korraldab Eesti Pank sularahakäitlejatele septembris tasuta koolitusi.
Around ninety people from various companies and banks attended the training sessions in Tallinn over three days.
Tallinnas toimunud koolitustel osales kolmel päeval kokku ligi 90 ettevõtjat ja pankade esindajat.
The programme and registration details for the seminars can be found in Estonian on the Eesti Pank website http://www.eestipank.ee/sularaha/uusi-europangatahti-tutvustav-loengusari.
Seminaride ajakava ja registreerumisinfo leiab panga veebilehelt http://www.eestipank.ee/sularaha/uusi-europangatahti-tutvustav-loengusari.
Five and ten-euro banknotes of the first series will continue to be valid for payment, and there is no limit on when they can be exchanged at the central bank.
Esimese seeria 5- ja 10-eurosed pangatähed kehtivad maksevahendina edasi ja neid saab keskpangas tähtajatult vahetada.
They will gradually be withdrawn from circulation and eventually they will cease to be legal tender.
Küll aga kõrvaldatakse neid järk-järgult ringlusest ja lõpuks kaotavad need kehtivuse maksevahendina.
An announcement about this will be made well in advance.
Sellest teavitatakse inimesi aegsasti ette.
See the video about the new ten-euro note at
Vaata videoklippi 10-eurose kohta
The interactive materials on the website http://www.new-euro-banknotes.eu/ can be used to get a thorough understanding of the security features.
Turvaelemente aitavad tundma õppida põhjalikud interaktiivsed materjalid veebilehel www.uus-euro.eu.
Suppliers of sales equipment and cash-handling devices should contact Eesti Pank to get the samples of the new notes needed for updating the machinery by emailing info [at] eestipank.ee or by calling 668 0719.
Müügiautomaatide ja rahakäitlusseadmete tarnijad peavad masinate ajakohastamiseks vajaminevate uute pangatähtede näidiste saamiseks pöörduma Eesti Panga poole e-postil info [at] eestipank.ee või telefonil 668 0719.
In June the European Central Bank sent out a brochure on on the security features of the new ten-euro banknote by direct mail to companies operating in Estonia.
Juunis saatis Euroopa Keskpank 10-eurose turvaelemente tutvustava infotrükise otsepostina Eestis tegutsevatele ettevõtetele.
The brochure reached around 9000 companies.
Infotrükis jõudis ligikaudu 9000 ettevõtteni.
The publications intended for cash handlers are being distributed by Eesti Pank through its partners.
Sularahakäitlejatele mõeldud trükiseid jagab Eesti Pank eri koostööpartnerite vahendusel.
The security features in more focus Against the light, a watermark becomes visible on the left-hand side underneath the signature of Mario Draghi.
Turvaelementidest täpsemalt Kui rahatähte vastu valgust vaadata, ilmub selle vasakus ülaservas Mario Draghi allkirja all nähtavale vesimärk.
A new security feature is the emerald-green number printed on the lower left side of the note, which changes colour from green to dark blue when the note is tilted.
Uue turvaelemendina on uue 10-eurose vasakus alaservas erkroheline number, mille trükivärv muutub pangatähte kallutades rohelisest tumesiniseks.
The new ten-euro note has raised lines along the edges that can be felt with a finger.
Katsudes on uue 10-eurose rahatähe servadel selgelt tunda reljeefsed paberipinnast kõrgemad jooned.
To test the operability of the cash authentication devices and to fix any possible technical problems, companies should contact the suppliers of their devices, who are responsible for their operability.
Rahatuvastusseadmete töökindluse kontrollimiseks ja võimalike tehniliste rikete kõrvaldamiseks tuleb ettevõttel pöörduda seadmed tarninud firma poole, kes vastutab tehnika töökindluse eest.
For further information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Eurosystem  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post:press [at] eestipank.ee
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave the board the regular review of the state of the economy in the euro area.
Eesti Panga president Ardo Hansson andis nõukogule tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 7 October.
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 7. oktoobril.
Additional information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
GDP growth for the first quarter and for last year were also corrected upwards.
Nii esimese kvartali kui ka möödunud aasta SKP kasvu korrigeeriti samuti kiiremaks.
The sector that saw the biggest impact from the correction of GDP was transportation and storage, where the negative contribution was reduced.
Tegevusalade võrdluses mõjutas 2013. aasta SKP ülespoole korrigeerimist kõige enam veonduse ja laonduse tegevusala negatiivse panuse vähenemine.
The position of net production taxes was also improved.
Lisaks sellele paranes ka neto-tootemaksude panus.
These are the two areas where weaknesses have raised the most questions for analysts in recent years.
Need on kaks valdkonda, mille kesine areng on viimaste aastate jooksul analüütikutes kõige enam küsimusi tekitanud.
The fresh statistics for the national accounts show that the Estonian economy has grown faster in recent years than had been calculated so far, and there was no new dip in the economy at the start of this year.
Uus rahvamajanduse statistika näitab, et Eesti majanduskasv on viimastel aastatel olnud seni arvatust kiirem, sealhulgas ei olnud selle aasta alguses uut majanduslangust.
Although GDP was revised partly because of a change in methodology across Europe, the main source of the improvement in the growth figures was the new sources of data used in compiling statistics.
Kuigi SKPd revideeriti osaliselt üleeuroopalise metoodika muutuse tõttu,  on paranenud majanduskasvu taga valdavalt statistika koostamiseks kasutatavate uute andmete laekumine.
The corrected figure for economic growth is more in line with other economic statistics such as those for wages and retail sales, which have shown that the purchasing power of the public improved significantly at the start of the year.
Korrigeeritud majanduskasvu näitaja on paremas kooskõlas ülejäänud majandusstatistikaga, näiteks palkade ja jaemüügiga, mis on näidanud, et elanike ostujõud paranes aasta alguses märkimisväärselt.
Growth was primarily supported by household consumption in the first half of this year, and it increased by 3.6% in the second quarter.
Eesti majanduskasvu toetaski selle aasta esimesel poolel eelkõige majapidamiste tarbimine, mis kasvas teises kvartalis 3,6%.
Although the extraordinarily large investment projects of recent years have now ended, investment growth was also positive at 0.7%.
Hoolimata viimaste aastate erakordselt suurte investeerimisprojektide lõppemisest oli investeeringut kasv samuti positiivne, 0,7%.
The fairly significant contribution to economic growth from the statistical discrepancy indicates that the assessment of the sources of growth in the second quarter might yet change considerably in future revisions.
Statistilise vahe üsna suur panus majanduskasvu viitab aga sellele, et hinnang teise kvartali majanduskasvu allikatele võib tulevaste revisjonide käigus veel märkimisväärselt muutuda.
The relatively large revision of GDP confirms that the analysis needed for economic policy should be based on a broad range of indicators in current circumstances.
SKP suhteliselt suur revisjon kinnitab seda, et majanduspoliitika tegemiseks vajaliku analüüsi jaoks tuleb majanduse hetkeolukorda määratleda laiema komplekti näitajate põhjal.
The very low figure for GDP growth that was published earlier gave an inaccurate picture of the state of the economic cycle.
Näiteks varem avaldatud väga aeglane SKP kasv andis majanduse tsüklilisest olukorrast vildaka pildi.
When GDP alone was used, the economy declined, but the appreciable pressure on wages indicated the economy was in better shape.
Pelgalt SKP-st lähtudes oli majandus languses, aga tuntav palgasurve viitas majanduse kuumenemisele.
Estonia has a small and open economy where individual transactions can have a large impact, so major statistical revisions are inevitable.
Arvestades Eesti majanduse väiksust, avatust ja üksiktehingute suurt rolli on suured statistika ümbertegemised paratamatud.
The correction of statistics once more precise data have become available is a normal event in Estonia and abroad.
Statistika korrigeerimine pärast täpsustatud andmete kättesaadavaks muutumist on tavapärane nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt.
Statistics Estonia has also made significant corrections to figures for economic growth in the past, raising the calculation of growth by an average of 0.4 percentage points.
Statistikaamet on korrigeerinud majanduskasvu hinnangut revisjonide käigus märgatavalt ka varem, keskmiselt on hinnatud majanduskasvu ülespoole 0,4 protsendipunkti võrra.
It is quite probable that many institutions will revise their forecasts for the Estonian economy upwards to reflect the new GDP figures.
On üsna tõenäoline, et paljud institutsioonid muudavad oma suve lõpus avaldatud Eesti majanduskasvu prognoosi uue SKP statistika valguses optimistlikumaks.
Despite this, the state of the economy has not improved from where it was half a year ago.
Sellest hoolimata pole majandusolukord võrreldes poole aasta taguse ajaga paranenud.
The continuing conflict between Russia and Ukraine has had a dampening effect on expectations for growth in the external environment.
Venemaa ja Ukraina vahelise kestva konflikti tõttu on väliskeskkonna kasvu ootused pigem vähenenud.
The European Union has already agreed additional sanctions and any subsequent Russian counter-measures will undoubtedly have an impact on the Estonian economy.
Euroopa Liit on juba lisasanktsioonides kokku leppinud ning sellele järgneda võivad Venemaa vastusammud mõjutaks kahtlemata ka Eesti majandust.
Growth based on domestic demand has generally meant for Estonia a larger or smaller current account deficit.
Sisenõudlusest veetud majanduskasv on Eesti puhul tähendanud tavaliselt suuremat või väiksemat jooksevkonto puudujääki.
Given that, the small surplus in the second quarter of around 1% of GDP of the quarter was somewhat surprising.
Teise kvartali jooksevkonto väike, kvartali SKP suhtes ligikaudu 1%ni ulatunud ülejääk oli seetõttu mõneti üllatav.
The cause of the surplus is the surplus on the foreign trade account, while the net outflows of primary and secondary income pushed the balance rather towards deficit.
Ülejäägi taga oli just teenuste väliskaubanduse konto ülejääk, samal ajal kui esmaste ja teiseste tulude netoväljavool mõjus puudujääki tekitavalt.
For GDP growth this means more balanced growth than had been expected, as the contribution from net exports was positive for a long time.
SKP kasvu seisukohalt tähendab see oodatust tasakaalulisemat kasvu ning asjaolu, et netoekspordi panus oli üle pika aja positiivne.
Exports of services saw relatively robust growth from the levels of the previous quarter and of the same quarter of last year.
Teenuste eksport kasvas suhteliselt kiiresti nii selle aasta esimese kvartali kui ka eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes.
Imports of services grew little during the quarter and the surplus on the services account increased to 8.7% of GDP in the second quarter.
Teenuste import suurenes samal ajal vähe ning teenuste konto ülejääk kasvas teises kvartalis 8,7%ni SKP suhtes.
The continuing fall in goods imports since the third quarter of last year can partly be explained by weak investment activity.
Alates möödunud aasta kolmandast kvartalist kestnud kaubaimpordi vähenemist saab osaliselt selgitada kesise investeerimisaktiivsusega.
The question arises again of whether the moderate deficit on the current account in recent years was more a consequence of low levels of investment activity or of structural changes and less capital-intensive growth.
Endiselt on päevakorras küsimus, kas viimaste aastate mõõdukas jooksevkonto puudujääk on olnud rohkem tingitud vähesest investeerimisaktiivsusest või struktuursetest muutustest ja vähem kapitalimahukast kasvust.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the second quarter 2014
Vaata ka: Eesti 2014. aasta II kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg (esmaste andmete põhjal)
From 8 September Eesti Pank will publish external sector statistics prepared using a new methodology, and this will affect the statistical tables for the balance of payments, international investment position and gross external debt.
Alates 8. septembrist avaldab Eesti Pank välissektori statistikat uue metoodika järgi ning seetõttu muutuvad maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikatabelid.
For more details: Eesti Pank starts to publish more detailed statistics for the external sector
Vaata täpsemalt: Eesti Pank hakkab avaldama detailsemat välissektori statistikat
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at www.eestipank.ee/press/fotopank.
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank
Additional information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285  Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The new methodology for the balance of payments takes better account of the movement of production processes and labour force between countries, the international structure of companies, and complex new financial instruments.
Maksebilansi uus metoodika võtab paremini arvesse tootmisprotsesside ja tööjõu liikumist riikide vahel, rahvusvaheliste ettevõtete struktuure ning uusi ja keerukamaid finantsinstrumente.
The changes are in line with updates to other important international statistical standards and the system of national and regional accounts.
Muudatused on kooskõlas teise olulise rahvusvahelise statistikastandardi – rahvamajanduse arvepidamise kontode uuendamisega.
This means the new standards will make the balance of payments statistics more comparable with the national accounts.
Uued standardid muudavad seetõttu maksebilansi statistika paremini võrreldavaks rahvamajanduse arvepidamise kontodega.