natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chair of the Supervisory Board Mart Laar said that the board considered that the Deputy Governors have done their work well.
Eesti Panga nõukogu esimees Mart Laar ütles, et nõukogu hinnangul on asepresidendid oma tööd teinud hästi.
Deputy Governor Madis Müller manages Eesti Pank’s work in maintaining financial stability, and is responsible for the reliable and cost-effective functioning of the settlement systems.
Asepresident Madis Müller juhib Eesti Panga tegevusi finantsstabiilsuse hoidmisel ning vastutab keskpanga arveldussüsteemide töökindla ja kuluefektiivse toimimise eest.
He is also responsible for the implementation of monetary policy decisions and for managing the financial assets of Eesti Pank, for coordinating work related to the circulation of cash, and for the physical security of the central bank as a place of work.
Samuti vastutab asepresident Müller rahapoliitiliste otsuste täideviimise ja Eesti Panga finantsvarade juhtimise eest, koordineerib sularaharinglust korraldavaid tegevusi ning keskpanga füüsilise töökeskkonna turvalisuse valdkonda.
The next term of office for Ülo Kaasik starts on 9 July, and that for Madis Müller starts on 1 September.
Ülo Kaasiku järgmine ametiaeg algab 9. juulist ja Madis Mülleri ametiaeg 1. septembrist.
The Supervisory board endorsed the Eesti Pank annual report for 2015, which Governor Ardo Hansson will present to the Riigikogu on 3 May.
Lisaks kinnitas nõukogu Eesti Panga 2015. aasta aastaaruande, mida keskpanga president Ardo Hansson esitleb Riigikogus 3. mail.
The Governor gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area, and the review of the financing of the Estonian economy was presented to the board.
Keskpanga president andis teisipäevasel istungil nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast, samuti esitleti nõukogule Eesti majanduse rahastamise ülevaadet.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 26 April.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 26. aprillil.
The largest part of the financial assets of Estonian households are bank deposits and financial assets account for a smaller share of assets than they do in other euro area countries
Suurima osa Eesti leibkondade finantsvaradest moodustavad pangahoiused; finantsvarade osakaal varades on teiste euroala riikidega võrreldes suhteliselt väike
The loan burden of Estonian households is smaller than the euro area average and their financial buffers are also smaller
Eesti leibkondade laenukoormus on euroala keskmisest väiksem, aga ka finantspuhvreid on neil vähem
Eesti Pank and Statistics Estonia jointly carried out the Household Finance and Consumption Survey (HFCS) of Estonian households in 2013.
Eesti Pank viis 2013. aastal koostöös statistikaametiga läbi leibkondade finantskäitumise ja tarbimisharjumuste uuringu (Household Finance and Consumption Survey, HFCS).
A survey of households collected data on their assets, liabilities, income and consumption.
Leibkondade küsitlusega koguti andmeid perede varade, kohustuste, sissetulekute ja tarbimise kohta.
The results of the survey show that Estonian households have less in assets than households in the rest of the euro area do, though the results for Latvia and Lithuania have not yet been published.
Uuringu tulemuste põhjal on Eesti leibkondadel teiste euroala riikidega võrreldes suhteliselt vähe vara (uuringu tulemusi ei ole veel avaldatud Läti ja Leedu kohta).
The median value of net assets in Estonia (the value of a household’s assets minus the total of its liabilities) was the smallest of any country in the euro area, coming in last place behind Germany and Slovakia.
Euroala riikide seas on Eesti netovarade (leibkonna varade väärtus miinus kohustuste summa) mediaanväärtuse poolest Saksamaa ja Slovakkia järel viimasel kohal.
The median value for the net assets of Estonian households was 43,600 euros in 2013.
Eesti leibkondade netovara mediaanväärtus oli 2013. aastal 43 600 eurot.
The higher the coefficient, the greater the inequality that it expresses1.
Mida kõrgem on koefitsient, seda suuremat ebavõrdsust see väljendab.1 Koefitsient on Eestist kõrgem vaid Saksamaal, Austrias ja Küprosel.
One possible cause of the inequality in assets is the large variation in real estate prices across the different regions of Estonia.
Varade ebavõrdsuse üks võimalik põhjus Eestis on kinnisvarahindade suured piirkondlikud erinevused.
The most valuable asset that Estonian households have is their main residence.
Eesti leibkondade kõige väärtuslikum vara on nende peamine elukoht.
The share of home owners is higher in Estonia at 77% than the euro area average of 60%.
Võrreldes euroala riikide keskmisega (60%) on koduomanike osakaal Eestis suurem (77%).
These assets account for one fifth of all real assets, which is almost twice the euro area average.
Nende varade osakaal on üks viiendik, st pea kaks korda rohkem kui euroala riikide seas keskmiselt.
The financial assets of Estonian households are mainly in bank deposits and they account for a smaller share of assets than they do in other euro area countries, making up 10% of assets in Estonia and 17% in the euro area.
Eesti leibkondade finantsvarad on peamiselt pangahoiused ja nende osakaal varades on teiste euroala riikidega võrreldes suhteliselt väike (Eestis 10% varadest, euroalal keskmiselt 17%).
The lion’s share of loans in Estonia are real estate loans, and housing loans make up the largest share of them, accounting for 85% of the total loan burden.
Laenudest moodustavad Eestis lõviosa kinnisvaralaenud ning neist omakorda on suurima tähtsusega kodulaenud, mille osakaal kogu laenukoormuses on 85%.
The loan burden of Estonian households is smaller than the euro area average as 37% of households in Estonia have a loan, while the euro area average is 44%.
Eesti leibkondade laenukoormus on euroala keskmisest väiksem (Eestis on laenu võtnud 37% majapidamistest, euroalal 44%).
The loan burden of Estonian households is relatively large compared to those in countries of a similar income level.
Võrreldes sama sissetulekutasemega riikidega on Eesti leibkondade laenukoormus siiski suhteliselt suur.
It is worth noting for Estonia that the majority of loans are to younger households, for two main reasons.
Eesti puhul võib esile tõsta ka selle, et enamjaolt on laenud noorematel leibkondadel ja seda peamiselt kahel põhjusel.
Firstly, there are many people in older households who got their residence through privatisation and did not need a loan to buy it.
Esiteks on vanemate leibkondade seas palju selliseid inimesi, kes omandasid eluaseme tänu erastamisele ega pidanud seda laenuga ostma.
Secondly, the housing loan market in Estonia only emerged relatively recently, from the start of the 2000s.
Teiseks kujunes eluasemelaenuturg Eestis välja alles suhteliselt hiljuti, 2000. aastate alguses.
Although the loan burden here is smaller than in other euro area countries, Estonian households also have relatively small financial buffers.
Ehkki siinne laenukoormus on euroala riikidega võrreldes väiksem, on Eesti leibkondadel ka suhteliselt vähe finantspuhvreid.
The median household, which is where half of households have smaller financial buffers and half have larger, has sufficient resources to cope for about a month, while the median household in the euro area has sufficient assets to last for a little over two months.
Mediaanleibkonnal (st leibkond, kellega võrreldes on pooltel leibkondadel vähem ja pooltel rohkem finantspuhvreid) on olemas toimetulekuvaru umbes ühe kuu jaoks, euroala mediaanleibkonnal aga on varusid pisut enam kui kahe kuu jaoks.
Overall the structure of the assets and of the net assets of Estonian households is similar to the structures in other Central and Eastern European countries in the euro area.
Kokkuvõttes on Eesti leibkondade netovara ja varade struktuur sarnane nagu teistes euroalasse kuuluvates Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
In comparison to the situation in those countries however, the net assets of households in Estonia are more unequally distributed despite the high share of home ownership.
Võrreldes nende riikidega on Eestis leibkondade netovara aga ebavõrdsemalt jaotunud ning seda koduomanike suurest osakaalust hoolimata.
From a financial stability standpoint, the loan burden of Estonian households is smaller than in other euro area countries, but Estonian households are vulnerable because of their modest financial buffers.
Finantsstabiilsuse seisukohast on Eesti leibkondade laenukoormus teiste euroala riikidega võrreldes küll väiksem, kuid Eesti leibkonnad on haavatavad oma tagasihoidlike finantspuhvrite tõttu.
The closer it is to one, the more unequal is the distribution of assets.
Kui Gini koefitsient on null, on varad võrdselt jaotunud.
The Gini coefficient for net assets in Estonia in 2013 was 0.69, and the Gini coefficient for incomes was 0.36.
Netovarade Gini koefitsient oli 2013. aastal Eestis 0,69 ja sissetulekute Gini koefitsient 0,36.
It is a comprehensive survey that covers all the countries of the euro area and allows the financial positions of households to be compared across countries.
See on kõiki euroala riike hõlmav ulatuslik uuring, mis võimaldab võrrelda riikide leibkondade finantsseisu.
The survey was carried out in Estonia in 2013 and 2220 households were interviewed for it.
Eestis viidi uuring läbi 2013. aastal ja selle jaoks küsitleti 2220 leibkonda.
The next household survey in Estonia will be carried out in 2017.
Järgmine leibkondade küsitlus viiakse Eestis läbi 2017. aastal.
The results of the survey are published on the Eesti Pank website.
Uuringu tulemused on avaldatud Eesti Panga veebilehel (täistekst inglise keeles, eesti keeles avaldatakse aprilli jooksul).
The assets, liabilities and wealth of Estonian households
Eesti leibkondade varade ja kohustuste andmestik
The results of the survey will be presented in more detail in a public lecture in Estonian on 29 March at 11.00 in the Eesti Pank museum.
Uuringu tulemusi tutvustatakse huvilistele põhjalikumalt avatud loengul, mis toimub 29. märtsil kell 11 Eesti Panga muuseumis.
To attend the lecture, please register with the museum by telephone on 668 0760 or by email to muuseum [at] eestipank.ee.
Loengule palume registreeruda Eesti Panga muuseumi telefonil 668 0760 või e-posti aadressil muuseum [at] eestipank.ee.
The total deposits of Estonian companies and households in February were at the same level as in the previous month and stood at 10.8 billion euros
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht jäi veebruaris eelmise kuu tasemele ning oli 10,8 miljardit eurot
The loan and lease portfolio of Estonian companies and households grew by 6% over the year to February.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfelli maht kasvas veebruaris aastataguse ajaga võrreldes 6%.
The total volume of loans and leases increased over the month by 87 million euros to 16.2 billion euros.
Kuuga suurenes laenu- ja liisinguportfelli maht 87 miljoni euro võrra, 16,2 miljardi euroni.
The total stock of loans and leases to companies was 7% larger in February than a year earlier.
Ettevõtete laenude ja liisingute jääk kasvas veebruaris aastataguse ajaga võrreldes 7%.
The 770 million euros of new loans and leases to companies was around the same as the average for last year.
Uusi laene ja liisinguid väljastati ettevõtetele ligikaudu 770 miljoni euro väärtuses, mis on eelmise aasta keskmisega võrreldav tase.
More than half of the long-term loans issued in the first months of 2016 were granted to companies in real estate and retail that are mainly focused on domestic consumption.
Üle poole 2016. aasta esimestel kuudel väljastatud pikaajalistest laenudest anti peamiselt sisenõudlusele keskendunud kinnisvara- ja kaubandusettevõtetele.
The stock of housing loans continued its stable growth in February and was 4.3% larger than a year earlier.
Eluasemelaenude maht jätkas veebruaris stabiilset kasvu, aasta võrdluses 4,3%.
As is usual in the first months of the year, the volume of new housing loans was lower in February and stood at 68 million euros.
Uusi eluasemelaene väljastati aasta esimestel kuudel sellele perioodile omaselt väikeses mahus, veebruaris 68 miljoni euro väärtuses.
As in previous months, the volume of car leases grew fast and was 18% larger in February than it was a year earlier.
Nagu ka eelmistel kuudel, kasvab autoliisingute maht endiselt kiiresti, veebruaris oli kasv aasta võrdluses 18%.
The stock of overdraft and credit card lending increased in February for the first time in several years, increasing by 0.7% over the year.
Ka arveldus- ja krediitkaardilaenude jääk kasvas veebruaris esimest korda üle mitme aasta, aasta võrdluses 0,7%.
The average interest rates on the new loans issued during the month were at the same level as in the preceding months.
Kuu jooksul väljastatud uute laenude keskmised intressimäärad jäid samasugusele tasemele nagu eelmistel kuudel.
The interest rate for long-term loans taken by companies was down slightly in February at 2.1%, but this rate varies with the risks of the project that the loan is for.
Veebruaris ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude intressimäär küll langes pisut, 2,1%ni, kuid see määr võib muutuda vastavalt laenuprojektide riskile.
Competition is tight between the banks in the corporate loan market, and this is leading to a reduction in interest margins.
Pankadevaheline konkurents ettevõtete laenude turul on aga tihe ning see toob kaasa intressimarginaalid vähenemise.
The average interest rate on housing loans issued during the month remained stable at the level of the preceding months of 2.2%.
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis stabiilselt viimaste kuude tasemel ehk 2,2% juures.
The quality of the loan portfolio has remained good.
Pankade laenuportfelli kvaliteet on endiselt hea.
The percentage of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio increased slightly in February to 1.4%, but this is still small.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis kasvas veebruaris pisut, 1,4%ni, kuid on endiselt väike.
The volume of long-term overdue loans increased mainly because of an increase in the volume of overdue loans to industrial companies.
Pikka aega viivises olevate laenude maht suurenes peamiselt tööstussektori viivises olevate laenude mahu suurenemise tõttu.
The total deposits of Estonian companies and households in February were at the same level as in the previous month and stood at 10.8 billion euros.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht jäi veebruaris eelmise kuu tasemele ja oli 10,8 miljardit eurot.
For further information:  Piret Putko  Public Relations Office  Tel: +372 668 0959  Email: piret.putko [at] eestipank.ee  Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Putko  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0959  E-post: piret.putko [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Owning the Maardu manor property does not fit with the principles of an efficient organisation,”
Oleme jätkuvalt huvitatud Maardu mõisa müügist, sest keskpank kasutab seda kompleksi harva ja seetõttu ei sobi mõis kokku tõhusa organisatsiooni põhimõttega,”
said Eesti Pank Governor Ardo Hansson.
ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Eesti Pank first put Maardu manor up for sale in February 2015.
Eesti Pank pani Maardu mõisa müüki 2015. aasta veebruaris.
Eesti Pank purchased the Maardu manor property in 1993 and renovated it thoroughly over the years.
Eesti Pank ostis Maardu mõisakompleksi 1993. aastal ja renoveeris selle põhjalikult järgnevatel aastatel.
The private owner managed to make the property operate successfully and brought new jobs to Saaremaa.
Eraomanik suutis kompleksi panna edukalt tööle ja tänu sellele luua töökohti Saaremaale.
Eesti Pank took tenders from four real estate companies to act as advisers for the sale of the manor property, and chose the real estate company Colliers International Advisors.
Maardu mõisa müügi nõustaja leidmiseks küsis Eesti Pank pakkumised neljalt kinnisvarabüroolt, kelle seast valis keskpank välja Colliers International Advisorsi.
For more information on the sale, please contact Colliers at Margus.Tinno [at] colliers.com and +372 505 9686.
Mõisa ostust huvitatutel palume ühendust võtta Colliersiga kontaktidel Margus.Tinno [at] colliers.com ja +3725059686.
Additional information:  ​Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee   Press inquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Hanseatic League was a medieval trading union based in the lands around the Baltic sea, and Estonia’s strategic location meant it played an important role in the economy of the region and in trade between Europe, Scandinavia and Russia.
Keskajal kujundas Läänemere-äärsete maade kaubandussuhteid Hansa Liit ning soodsa asukoha pärast mängis Eesti olulist rolli majandus- ja kaubandussuhetes Euroopa, Skandinaavia ja Venemaa vahel.
Some 160 towns were members of the League at one time or another, among them the Estonian towns of Tallinn, Viljandi, Tartu and Pärnu.
Hansalinnade liitu on eri aegadel kuulunud umbes 160 linna, Eestist kuulusid sinna peale Tallinna veel Viljandi, Tartu ja Pärnu.
The Estonian Hanseatic towns had a major impact on the economic and cultural development of Estonia and laid the foundations for the shape of the modern system of institutions.
Eesti Hansalinnad on tugevalt mõjutanud Eesti majanduslikku ja kultuurilist arengut ning pannud aluse tänapäevase asustussüsteemi kujunemisele.
Estonia’s position on the edge between larger structures and its role as a model for uniting them dates back to the time of the League.
Hansalinnade ajastust pärineb Eesti piiriline, st suuremate struktuuride vahel olemise ja neid ühendava rolli kuvand.
The medieval form and appearance of the old town of Tallinn has been preserved since those days, which is why the Tallinn old town was entered on the UNESCO world heritage list in 1997.
Just tollest ajast on säilinud ka Tallinna vanalinna unikaalne keskaegse kaubanduslinna välisilme ja õhkkond, mistõttu kanti Tallinna vanalinn 1997. aastal ka Unesco maailmapärandi nimekirja.
In commemoration of these Estonian towns and their historical role in the Hanseatic League, the committee advising Eesti Pank has proposed releasing a series of collector coins dedicated to those towns over the coming years.
Eesti linnade ja nende ajaloolise rolli tähistamiseks Hansalinnana annab Eesti Pank nõuandva kogu ettepanekul eelolevatel aastatel välja Hansalinnade seeria meenemündid.
Two coins in the series will be dedicated to Hanseatic Tallinn, a silver coin with a nominal value of eight euros, and a gold coin with a nominal value of 25 euros.
Hansalinnade seerias on Hansalinn Tallinnale pühendatud kaks meenemünti: hõbedast münt nimiväärtusega 8 eurot ja kullast meenemünt nimiväärtusega 25 eurot.
Designers or design teams entering the competition may submit one or more designs for the coins.
Konkursil osalevad autorid või autorite kollektiivid võivad esitada ühe või mitu kujunduskavandit.
The deadline for the submission of correctly formatted designs is 1 April 2016 at 12.00. Designs should be brought to Eesti Pank by the deadline or sent to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 1. aprill 2016 kell 12.00. Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Eesti Pank will announce the results of the competition by 8 June 2016 at the latest.
Meenemüntide kujunduskonkursi tulemused teeb Eesti Pank teatavaks hiljemalt 8. juunil 2016.
More information on the commemorative coins issued by Eesti Pank can be found on the Eesti Pank website.
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga veebilehel.
Additional information:  Piret Luhakooder  Cash and Infrastructure Department  Tel: 668 0791  Email: piret.luhakooder [at] eestipank.ee
Lisateave:  Piret Luhakooder  Sularaha- ja taristuosakond  Tel: 668 0791  E-post: piret.luhakooder [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965, +372 512 6843  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Exports of goods were some 9% down on a year earlier, while imports were up 2.4% over the same period.
Kaupade eksport kahanes aasta võrdluses ligi 9%, kuid import kasvas sama ajaga 2,4%.
One factor affecting imports of goods was the acquisition of fuel stocks, as it was known that excise on fuel was due to rise.
Kaupade importi mõjutas muu hulgas kütusevarude soetamine,  kuna oli teada, et kütuseaktsiis tõuseb peagi.
Exports of services increased, while imports were at the same level as in January 2015.
Teenuste eksport suurenes, import aga jäi 2015. aasta jaanuari omaga samale tasemele.
Flows of transport services declined, while exports and imports of all other services increased.
Veoteenuste vood vähenesid, ülejäänud teenuseliikide eksport ja import aga kasvasid.
Even though the capital account balance was positive, the total of the current and capital accounts was negative.
Vaatamata kapitalikonto positiivsele saldole jäi jooksev- ja kapitalikonto summa negatiivseks.
This means that the Estonian economy was a net borrower from the rest of the world, so the country as a whole received more funds from abroad than it invested there.
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuvõtja ehk riigi majandussektorid kaasasid välismaalt rohkem vahendeid, kui sinna  paigutasid.
Eesti Pank will publish the balance of payments for 2016 on 9 March 2016.
2016. aasta esimese kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. juunil 2016.
The portfolio investment claims of the central bank also increased by one billion euros as part of the asset purchase programme.
Lisaks suurenesid keskpanga portfelliinvesteeringute nõuded varaostukava raames ühe miljardi euro võrra.
This did not affect net foreign financing though, as the amount spent within the asset purchase programme reduced the imputed cash stock, or the central bank’s claims from other investment.
See aga ei mõjutanud netovälisfinantseerimist, kuna varaostukava raames kulutatud summa vähendas arveldustest tekkivat rahajääki ehk keskpanga muude investeeringute nõudeid.
The amounts distributed to credit institutions and other sectors in settlements increased the central bank’s claims through the TARGET accounts by a total of 623 million euros1.
Krediidiasutustele ja muudele sektoritele arveldustega laekunud summad aga suurendasid keskpanga nõudeid TARGET-kontode kaudu kokku 623 miljoni euro võrra1.
The only sector to bring capital into Estonia was the banking sector, as credit institutions had a capital inflow of 368 million euros.
Ainsa sektorina tõi kapitali Eestisse pangandus: krediidiasutuste sektoris oli kapitali sissevool 368 miljonit eurot.
Unlike in 2014, the outflow of direct investment was larger than the inflow, by 88 million euros.
Erinevalt 2014. aastast ületas otseinvesteeringute väljavool nende sissevoolu 88 miljoni euro võrra.
This was because intra-group loan obligations decreased for non-financial companies and credit institutions made extraordinary dividend payments.
Selle põhjuseks olid mittefinantsettevõtete grupisiseste laenukohustuste vähenemine ja krediidiasutuste erakorralised dividendimaksed.
The net outflow from portfolio investments totalled 529 million euros.
Portfelliinvesteeringute netoväljavool oli 529 miljonit eurot.
On top of the bond investments by the central bank, pension funds invested 224 million euros in securities, mainly in fund units and bonds issued in the euro area.
Peale keskpanga võlakirjainvesteeringute investeerisid pensionifondid 224 miljonit eurot väärtpaberitesse, peamiselt euroala riikide emiteeritud fondiosakutesse ja võlakirjadesse.
The portfolio investments of credit institutions contracted by 832 million euros however.
Krediidiasutuste portfelliinvesteeringud vähenesid aga 832 miljoni euro võrra.