natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The volume of debt liabilities increased by 0.5 billion euros over the quarter to stand at 19.6 billion euros, or 95% of GDP, which is 53% of all external liabilities (see External Debt).
Võlakohustuste maht suurenes kvartaliga 0,5 miljardi euro võrra ja oli kvartali lõpu seisuga 19,6 miljardit eurot ehk 53% kõigist väliskohustustest (95% SKPst) (vt välisvõlg).
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments, the international investment position and the external debt for the third quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 9 December 2016 at 08.00.
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016 kell 8.
1 The inflow and outflow of capital for the central bank is also affected by other sectors in which payments made or received move through credit institutions as settlements between central banks of the euro area through TARGET accounts.
1 Keskpanga puhul mõjutavad kapitali sisse- ja väljavoolu ka teised sektorid, mille algatatud ja laekunud maksed liiguvad krediidiasutuste kaudu euroala keskpankade vaheliste arveldustena (TARGET-kontod).
If the balance of Eesti Pank’s account in the TARGET system is reduced by settlements between euro area central banks, it means that money is going from Eesti Pank to the other central banks and the assets of Eesti Pank are decreasing.
Kui Eesti Panga euroala keskpankade vahelistest arveldustest tekkiv kontojääk TARGET-süsteemis väheneb, tähendab see, et ülejäänud keskpankadele laekub Eesti Pangast raha ja Eesti Panga nõuded kahanevad.
In the opposite case, money flows in and the assets of the central bank increase.
Vastupidisel juhul voolab raha sisse ja keskpanga nõuded suurenevad.
2 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices.
2 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja -kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga), väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
3 Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation.
3 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksmiskohustus.
Eesti Pank accompanies the release of statistics on the balance of payments, the international investment position and the external debt with a separate statistical comment and an economic policy explanation.
Eesti Pank avaldab koos maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikaga eraldi statistikapressiteate ja majanduspoliitilise kommentaari.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics).
Välisrahastamise statistika kommentaar käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt välissektori statistika).
Additional information:  Andres Lauba  Eesti Pank Statistics Department  Telephone: 668 0725  Email: andres.lauba [at] eestipank.ee
Lisateave:  Andres Lauba  Eesti Panga statistikaosakond  Telefon: 668 0725  E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
The balance of the goods and services account was in surplus by 200 million euros as exports of goods and services were up 4% on the second quarter of 2015, and imports were up 6%.
Kaupade ja teenuste konto saldo oli 200 miljoni euro suuruses ülejäägis; kaupade ja teenuste eksport kasvas  2015. aasta teise kvartaliga võrreldes 4% ja import 6%.
The goods account deficit was 300 million euros and it increased mainly because imports of goods grew by 6%, while exports grew at a slower 3%.
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk oli 300 miljonit eurot ja see kasvas eelkõige seetõttu, et kaupade sissevedu suurenes kiiremini kui väljavedu: vastavalt 6% ja 3%.
Imports of goods crossing the Estonian border were 349 million euros larger than exports going the other way.
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade puhul ületas import eksporti 349 miljoni euroga.
Estonian merchants earned 51 million euros from the intermediation of goods in third countries.
Kolmandates riikides toimuvalt kaubavahenduselt teenisid Eesti kaupmehed aga 51 miljonit eurot.
The turnover of goods under merchanting was down 13% over the year and was 14% of the total turnover on the goods account.
Vahenduskaubanduse käive kahanes aastaga 13% ja moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest 14%.
The surplus in services was 500 million euros, which was 4% more than in the second quarter of 2015.
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli 500 miljonit eurot, mida oli  4% rohkem kui 2015. aasta teises kvartalis.
Exports increased by 5% and imports by 6%.
Eksport kasvas 5% ja import 6%.
The surplus diminished in transport services, the branch of services with the biggest turnover, as exports of transport services shrank while imports of them grew.
Suurima käibega teenusteliigi ehk veoteenuste ülejääk kahanes, kuna nende eksport vähenes, import aga suurenes.
The opposite occurred in travel services, where the surplus was increased by growth in exports.
Vastupidine oli olukord reisiteenustega – ülejääk suurenes tänu ekspordi kasvule.
Exports of construction services and computer services also continued to grow rapidly.
Ka ehitus- ja arvutiteenuste eksport kasvas endiselt kiiresti.
The net outflow from investment and other income1 was 95 million euros, or a little over twice what it was in the second quarter of the previous year.
Investeeringutulu ja muude tulude netoväljavool1 oli 95 miljonit eurot ehk veidi üle kahe korra suurem kui eelmise aasta teises kvartalis.
This was primarily because of the low reference base, as the outflow of direct investment income was reduced sharply in the second quarter of 2015 by income tax paid to the Estonian state on large-scale super dividend payouts.
Selle põhjuseks oli eelkõige madal võrdlusbaas: 2015. aasta teises kvartalis vähendas otseinvesteeringutulu väljavoolu märkimisväärselt suuremahulistelt superdividendidelt makstud tulumaks Eesti riigile.
In the second quarter of 2016, direct investment income returned to its usual net outflow.
2016. aasta teises kvartalis taastus otseinvesteeringutulu tavapärane netoväljavool.
Non-residents took out some direct investment income earned in Estonia in the form of dividends and reinvested some of it in Estonia.
Mitteresidendid võtsid välja Eestis teenitud otseinvesteeringutulu nii dividendidena kui ka taasinvesteerisid seda Eestisse.
Residents preferred meanwhile to take out the direct investment income earned abroad as dividends.
Residendid eelistasid aga välismaal teenitud otseinvesteeringutulu dividendidena välja võtta.
The surplus on the capital account was 32 million euros, which was half the size of that in the same quarter last year.
Kapitalikonto ülejääk oli 32 miljonit eurot ehk kaks korda väiksem kui eelmise aasta samas kvartalis.
This was because of the reduction in support from the Structural Funds of the European Union.
Selle põhjus oli Euroopa Liidu tõukefondide toetuste mahu vähenemine.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 136 million euros.
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli 136 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was again a net lender to other countries.
Seega oli Eesti majandus teiste riikide suhtes taas netolaenuandja.
For a more detailed commentary on the statistics on foreign financing, see .
Üksikasjalikumalt vaata välisrahastamise statistika kommentaarist link.
1 Net flow is inflow minus outflow.
1 Netovool on sissevool miinus väljavool.
Current account, % of GDP
Jooksevkonto struktuur, % SKPst
Net lending (+) and net borrowing (-) / total current and capital account, % of GDP
Netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) / jooksev- ja kapitalikonto summa, % SKPst
Eesti Pank accompanies the release of statistics on the balance of payments, the international investment position and the external debt with a separate statistical comment and an economic policy explanation.
Eesti Pank avaldab koos maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikaga eraldi statistikapressiteate ja  majanduspoliitilise kommentaari.
The balance of payments statistical comment focuses on description of the current account and the capital account.
Maksebilansi statistika kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto peamise arengu kirjeldamisele.
Exports from the main branches of services other than transport services are at record levels
Peamiste teenuseliikide (v.a veoteenused) eksport on rekordtasemel
Flows of direct investment were in balance
Otseinvesteeringute vood olid tasakaalus
The surplus on the current account of the balance of payments was 104 million euros in the second quarter, or about 2% of GDP of the same quarter.
Maksebilansi jooksevkonto ülejääk oli teises kvartalis 104 miljonit eurot ehk 2% sama perioodi SKPst.
One factor driving the growth in the deficit on the income account was the income tax paid to the Estonian state in the second quarter of 2015 on super dividends paid out, as this made the reference base lower than usual.
Sealjuures mõjutas tulude konto puudujäägi kasvu 2015. aasta teises kvartalis superdividendidelt makstud tulumaks Eesti riigile, mis tegi võrdlusbaasi tavapärasest madalamaks.
Looking back further, the current account has mostly been close to balance in the second quarter or in deficit, so the surplus is still significant.
Pikemas tagasivaates on jooksevkonto olnud teises kvartalis pigem tasakaalulähedane või puudujäägis, seega on jooksevkonto ülejääk endiselt märkimisväärne.
As the current account can also be interpreted as net saving in the economy, a positive balance now is an indication of generally low investment activity.
Kuna jooksevkontot võib tõlgendada ka kui majanduse netosäästu, väljendab positiivne saldo praegu üldiselt väikest investeerimisaktiivsust.
However, goods imports increased by 6% in the second quarter.
Kaubaimport aga suurenes teises kvartalis 6%.
Foreign trade statistics show imports of capital goods increased further and VAT declarations to the Tax and Customs Board show that fixed capital formation was 11% more than a year earlier.
Väliskaubandusstatistika andmetel kasvas ka kapitalikaupade import edasi ning maksu- ja tolliameti käibemaksudeklaratsioonide põhjal suurenes põhivara soetamine aasta varasema ajaga võrreldes 11%.
These data indicate that investment activity may have increased.
Need andmed viitavad, et investeerimisaktiivsus võib olla kasvanud.
Exports of services stand out for their broad-based growth.
Teenuste ekspordis paistab silma laiapõhjaline kasv.
The adjusted data for the balance of payments show exports of travel services increased in the first quarter of the year by 9% over the previous year.
Maksebilansi korrigeeritud andmete järgi suurenes reisiteenuste eksport ka esimeses kvartalis aasta varasema ajaga võrreldes 9%.
Similar growth continued in the second quarter and exports of business services, communications services and construction services also grew.
Samasugune kasv jätkus teises kvartalis; suurenes ka äri-, side- ja ehitusteenuste väljavedu.
Export volumes are close to record levels in all the largest sectors apart from transport services.
Ekspordimaht on kõikides suuremates sektorites (v.a veoteenused) oma rekordtaseme lähedal.
At the same time, the growth of 6% in imports of services came almost entirely from imports of other business services.
Samal ajal tuli teenuste sisseveo 6% suurune kasv peaaegu kogu mahus muude äriteenuste impordist.
Flows of direct investment were in balance, unlike in the preceding quarters.
Otseinvesteeringute vood olid erinevalt eelmistest kvartalitest tasakaalus.
The outflow of investment increased mainly because of intra-group loans issued by non-financial companies.
Investeeringute väljavool suurenes peamiselt mittefinantsettevõtete grupisiseselt väljastatud laenude tõttu.
These may be a consequence of calculated investment decisions, or they may be for normal intra-group liquidity management.
Nende puhul võib tegemist olla läbimõeldud investeerimisotsustega või tavapärase grupisisese likviidsusjuhtimisega.
The inflow of direct investment was largely supported by the reinvestment of profits earned in Estonia, but the amount of capital invested in equity capital also increased, having previously declined for two quarters.
Otseinvesteeringute sissevool tugines suuresti Eestis teenitud kasumite reinvesteerimisele, kuid ka osa- ja aktsiakapitali tehtud otseinvesteeringute  maht kasvas pärast kaks kvartalit väldanud vähenemist.
Direct investment in equity capital means that new money was coming into the country.
See näitab, et n-ö uus raha tuli taas riiki.
It is possible that this will support an improvement in the capacity for investment in the economy.
Võimalik, et see toetab majanduses investeerimisvõimekuse paranemist.
1.  a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments;
1. maksebilansi statistika pressiteade, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
2. a statistical comment on external financing that covers the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt.
2. välisfinantseerimise statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the third quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 9 December 2016 at 08.00.
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Prices for food have risen rapidly in recent months
Viimastel kuudel on toiduained kiiremini kallinenud
Prices will continue to rise moderately in the second half of the year
Teisel poolaastal jätkub mõõdukas hinnatõus
Consumer prices were 0.3% higher in August than a year earlier.
Augustis tõusid tarbijahinnad aasta varasema ajaga võrreldes 0,3%.
This was the first rise in prices after a decline that has continued for more than two years.
Hinnad tõusid esimest korda peale enam kui kaks aastat väldanud langusperioodi.
The main cause of it was the higher excise rates that were introduced at the start of the year and the disappearance of the impact from the large drop in energy prices.
Selle taga olid peamiselt aasta alguses jõustunud kõrgemad aktsiisimäärad ja energia hindade ulatusliku odavnemise mõju taandumine.
The rise in the Estonian harmonised index of consumer prices was 0.8% in July, while that in the euro area was 0.2% in the same month.
Eesti ühtlustatud tarbijahinnaindeksi kasv oli juulis 0,8%, euroala vastav näitaja oli samal ajal 0,2%.
Inflation was higher than the euro area average mainly because of the rises in excise here.
Euroala keskmisest kiirema hinnakasvu põhjuseks on peamiselt olnud siinsed aktsiisitõusud.
There has been a change in recent months in the structure of inflation as higher food prices have started to lift prices, while core inflation, which measures price changes for industrial goods and services, has slowed at the same time due to slower growth in prices for services.
Inflatsiooni struktuuris on viimastel kuudel toimunud oluline muutus: hinnakasvu on asunud vedama toiduainete kallinemine, aga samal ajal on alusinflatsioon (tööstuskaupade ja teenuste hinnamuutus) teenuste hinnakasvu aeglustumise tõttu raugenud.
The yearly rise in food prices reached 2.3% in August, though prices for agricultural commodities on the single European market remain low.
Augustis ulatus toiduainete aastane hinnakasv 2,3%ni, kuigi põllumajandustoormete hinnad on Euroopa ühisturul ikka veel madalseisus.
Food prices rose because of higher excise on alcohol and tobacco, which had a total effect on the consumer price index of 0.6 percentage point.
Toiduainete kallinemise taga oli alkoholi- ja tubakaaktsiisi tõus, mille kogumõju tarbijahinnaindeksi kasvule ulatus 0,6 protsendipunktini.
Among processed food products, milk and dairy products have again seen prices fall.
Töödeldud toiduainetest on endiselt odavnenud piim ja piimatooted.
Fruit and vegetables were also cheaper in August than a month before, having risen rapidly in price in July.
Augustis odavnesid kuises võrdluses ka puu- ja köögiviljad, mille hinnakasv oli juulis väga kiire.
The difference between the consumer price index (CPI) and the harmonised index of consumer prices (HICP) used for comparison with the rest of the euro area widened in July 2016 to a record 0.8 percentage point.
Tarbijahinnaindeksi (THI) ja ülejäänud euroala riikidega võrreldava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) erinevus kasvas 2016. aasta juulis rekordilise 0,8 protsendipunktini.
The HICP contains a relatively larger share of services consumed by tourists, and also a larger share of alcoholic drinks and tobacco products.
ÜTHI sisaldab suurema osakaaluga turistide tarbitavaid teenuseid, aga ka alkohoolseid jooke ning tubakatooteid.
Energy provides a smaller share of the HICP than of the CPI.
Energia hindade osakaal aga on ÜTHIs väiksem kui THIs.
Prices have risen relatively rapidly this year for tourism services and alcohol, but energy prices have fallen, and this has stretched the difference between the HICP and the CPI.
Turismiteenused ja alkohol on sel aastal suhteliselt kiiresti kallinenud, aga energia hinnad püsivad languses ning see on võimendanud ÜTHI ja THI inflatsiooni erinevust.
The difference between them was smaller last year because of rises in energy prices.
Eelmistel aastatel on ÜTHI ja THI erinevus olnud energia kallinemise tõttu mõnevõrra väiksem.
Eesti Pank forecasts that consumer prices will continue to rise throughout the second half of the year, but the rise will still be moderate.
Tarbijahinnad kasvavad Eesti Panga prognoosi kohaselt kogu teise poolaasta vältel edasi, kuid hinnakasv kujuneb mõõdukaks.
The low reference base for energy prices will boost inflation until the first months of next year.
Energia hindade madal võrdlusbaas hoogustab inflatsiooni kuni uue aasta esimeste kuudeni.
The price level of imported raw materials is still low on global markets and modest levels of economic activity do not indicate any additional demand-side price pressures.
Imporditavate toormete hinnatase on maailmaturul praegu siiski madal ning tagasihoidlik majandusaktiivsus ei põhjusta täiendavat nõudluspoolset hinnasurvet.
For further information:  Ingrid Mitt  Public Relations Office  Tel: +372 668 0965  Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0965  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Given that productivity declined in the second quarter, growth in the average wage remained strong
Arvestades, et tööviljakus teises kvartalis kahanes, oli keskmise palga kasv endiselt tugev
The Structure of Earnings survey indicates that the wage level in Estonia was second behind that of Slovenia among the Central and East European countries in 2014
Töötasu-uuring näitab, et palgataseme poolest oli Eesti 2014. aastal Kesk- ja Ida-Euroopa riikide hulgas Sloveenia järel teine
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage was up 7.6% in the second quarter of 2016.
Statistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk 2016. aasta teises kvartalis aasta võrdluses 7,6%.
This is slightly slower than the yearly growth rate of 8.1% in the previous quarter.
Võrreldes eelneva kvartali 8,1%ga palga aastakasv veidi aeglustus.
Wage growth slowed most in state and local government administration, but the trend of accelerating wage growth was noticeable in Estonian-owned private companies.
Palgakasv aeglustus kõige enam riigi ja kohalike omavalitsuste haldusalas, Eesti omanikega eraettevõtetes aga on märgata palgakasvu kiirenemise trendi.
Data from the Tax and Customs Board showed similar developments.
Samasugust arengut näitasid ka maksu- ja tolliameti andmed.
Growth in the average declared wage paid out in the second quarter was slightly slower than it was in the first quarter of 2016 or the second quarter of 2015.
Keskmise deklareeritud palgaväljamakse kasv oli teises kvartalis nii 2016. aasta esimese kvartali kui ka 2015. aasta teise poolega võrreldes veidi aeglasem.
This was because of a deceleration in the rapid growth in wages paid out by government institutions.
Selle põhjuseks oli palgaväljamakse kiire kasvu taltumine valitsemisasutustes.
The average wage is again rising notably faster than productivity.
Keskmine palk suureneb endiselt märksa kiiremini kui tootlikkus.
The flash estimate from Statistics Estonia puts GDP growth at 0.6% in the second quarter while the number of people in employment grew faster, meaning that productivity fell.
Statistikaameti kiirhinnangu kohaselt ulatus majanduskasv teises kvartalis 0,6%ni, ning et hõivatute arv kasvas sellest kiiremini, siis tööjõu tootlikkus vähenes.
The impact of rising wages on labour costs per unit of output has also increased significantly in manufacturing, which is Estonia’s main exporting sector.
Ka töötlevas tööstuses, mis on Eesti peamine eksportiv tegevusala, on tööjõukulu toodanguühiku kohta palgakasvu mõjul märgatavalt suurenenud.
Over the long term, such a development will harm the competitiveness of manufacturing in foreign markets.
Pikemas vaates kahjustab selline areng töötleva tööstuse konkurentsivõimet välisturgudel.
The results of the 2014 Structure of Earnings survey were released recently[1] and show wages by gender, education and occupation.
Hiljuti avaldati 2014. aasta töötasu-uuringu tulemused[1], mis annavad palkadest ülevaate  soo, hariduse ja ametiala kaupa.
Surveys using the same methodology are carried out in most European countries, meaning that Estonian data can be compared with those of other countries.
Sama metoodikaga uuringuid viiakse läbi enamikus Euroopa riikides, mis võimaldab Eesti andmeid rahvusvaheliselt võrrelda.
The 2014 survey showed that the wage level in Estonia was second behind that of Slovenia among the Central and East European countries in that year.
2014. aasta uuringu tulemused näitasid, et palgataseme poolest oli Eesti 2014. aastal Kesk-ja Ida-Euroopa riikidest Sloveenia järel teisel kohal.
The average wage was about one third higher in Estonia than in Latvia or Lithuania, while wages in Finland and Sweden were about three times higher than those in Estonia in 2014.
Võrreldes Läti ja Leeduga oli keskmine palk Eestis ligikaudu kolmandiku võrra kõrgem, seevastu Soomes ja Rootsis olid palgad 2014. aastal ligikaudu kolm korda kõrgemad kui Eestis.
[1] See the data for Estonia and comparison with other countries.
[1]Vaata Eesti andmeid ja võrdlust teiste riikidega.
Eesti Pank observes and comments on wage developments as labour costs have a direct impact on the price of goods and services produced in Estonia and wage growth is an important indicator of price stability.
Eesti Pank jälgib ja kommenteerib palkade arengut, kuna tööjõukulud mõjutavad otseselt Eestis toodetavate kaupade ja teenuste hinda ning palgatõus on oluline hinnastabiilsuse näitaja.
For further information:    Piret Viherpuu    Public Relations Office    Tel: 668 0959    Email: piret.viherpuu [at] eestipank.ee    Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:    Piret Viherpuu    Avalike suhete allosakond    Tel: 668 0959