natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rise in electricity prices will dampen economic growth because it will reduce the real income of households and thereby slow down the growth of consumption and domestic demand.
Elektri hinna tõusul on majanduskasvu pärssiv mõju, kuna eelkõige vähendab see majapidamiste reaalset sissetulekut ning seeläbi ka tarbimise ja sisenõudluse kasvu.
Poorer economic outlook will cause the decrease in investment and in demand for labour.
Majanduse kehvema väljavaate tõttu vähenevad edaspidi nii investeeringud kui ka nõudlus tööjõu järele.
In the next few years competition in the electricity market will increase, but during the opening of the market it will be relatively weak because technical options for importing electricity from the Nordic countries will remain limited also in 2013.
Järgnevate aastate jooksul on elektriturul oodata konkurentsi tugevnemist, kuid turu avanemisel 2013. aasta algul jääb see suhteliselt nõrgaks, kuna tehnilised võimalused elektri impordiks Põhjamaadest on ka järgmisel aastal veel piiratud.
In an environment of limited competition it is important that the state increases the efficiency of the functioning of the electricity market.
Piiratud konkurentsi tingimustes on oluline, et riik suurendaks elektrituru toimimise tõhusust.
In addition, as the sole owner of Eesti Energia the state should ensure that the enterprise does not use its market power to raise the prices too much.
Lisaks peaks riik Eesti Energia ainuomanikuna tagama, et piiratud konkurentsiga turul ei kasuta ettevõtte oma turujõudu liigseks hinnatõusuks.
For futher information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone:+372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Ingrid Mitt  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0965, 512 6843  E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
"For businesses, it means there are still opportunities – economies are growing, albeit at a slow pace.
„Ettevõtjate jaoks tähendab see jätkuvalt võimalusi – majandused kasvavad, kuigi aeglaselt.
He added that pills for euro area economic credibility are in governments’ medicine chest.
Ta lisas, et euroala majandususalduse rohud on valitsuste ravimikapis.
said Governor of Eesti Pank.
Investeeringute ja töökohtade loomise eelduseks vajaminevat usaldust saavad raskustes riigid saavutada ainult reformide läbiviimisega ja eelarvete korrastamisega,“ rääkis keskpanga president.
According to Hansson, the task of central banks is limited to ensuring price stability, which provides the basis for long-term economic growth.
Hanssoni sõnul piirdub keskpankade ülesanne hinnastabiilsuse tagamisega, mis loob parema võimaluse  pikaajaliseks majanduskasvuks.
That is the priority of the central bank.
See on keskpanga prioriteet.
The central bank has enough means and possibilities to guarantee a satisfactory competition situation in the Estonian banking market.
Rahuldava konkurentsisituatsiooni hoidmiseks pangandusturul on keskpangal praeguses situatsioonis piisavalt võimalusi ja vahendeid.
The merger or joint ownership of the two major Estonian banks is ruled out by the Bank of Estonia.
Kahe Eesti suurpanga liitumine või ühised omanikud on keskpanga silmis välistatud.
The future steps depend directly on the applications that will be presented to the central bank regarding the Estonian banks.
Edasised sammud sõltuvad otseselt sellest, millised Eesti pankasid puudutavad taotlused keskpangale esitatakse.
The Bank of Estonia will be ready to publish additional comments as soon as the Swedish banks issue more detailed technical and legal information on the agreements reached.
Eesti Pank on valmis pakkuma täiendavaid kommentaare niipea, kui Rootsis on eelseisva liitumise tehilistes ja juriidilistes üksikasjades kindlamad kokkulepped saavutatud.
The Bank of Estonia will also immediately make a public announcement of any possible applications to change the majority shareholders of Hansapank and Ühispank.
Ka teavitab Eesti Pank avalikkust koheselt võimalikest Hansapanga ja Ühispanga oluliste omanike ringi muutmise taotlustest.
At the same time the Bank of Estonia wishes to point out that such decisions cannot be made before the merger has been approved by the owners of the two groups, all the relevant authorities of Sweden and the European Union and the deal is legally finalized.
Samas soovib Eesti Pank juhtida tähelepanu asjaolule, et selliseid otsuseid ei saa teha enne, kui kahe Rootsi finantsgrupi ühendamine saanud heakskiidu kummagi grupi omanikelt, kõigilt vajalikelt Rootsi ja Euroopa Liidu instantsidelt ning juriidiliselt lõpule viidud.
Public Relations Department
Avalike suhete osakond  tel 668 0900
The relatively strong growth was primarily due to the increase in the short-term financing.
Suhteliselt tugev kasv põhines eelkõige lühiajalise finantseerimise mahtude suurenemisel.
Loans to trading companies constituted the largest share (39%) of the total turnover of corporate loans.
Suurima osa (39%) ettevõtetele antud laenude kogukäibest moodustavad kaubandusettevõtetele antud laenud.
In recent months borrowing in that sector has also been notably stronger than in the corporate sector in general.
Selles sektoris on ka laenuaktiivsus olnud viimastel kuudel märksa suurem kui ettevõtluses tervikuna.
Loans to transport businesses have also grown significantly year-on-year.
Samuti on aasta võrdluses märkimisväärselt rohkem laene võtnud transpordiettevõtted.
Activity in the housing loan market remained at the level seen also in previous months.
Eluasemelaenuturu aktiivsus püsis varasemate kuude tasemel.
Housing loans granted to households amounted to EUR 54 million in August, which is 22% more than a year ago.
Majapidamised võtsid augustis eluasemelaene 54 miljoni euro väärtuses ehk 22% rohkem kui aasta tagasi.
The annual growth in households’ car leasing also remained strong, reaching 26%.
Ka majapidamiste autoliisingu aastakasv püsis jätkuvalt kõrge, ulatudes 26%ni.
The loan and lease portfolio of Estonian companies and households increased by EUR 4.5 million in August.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisingportfell suurenes augustis 4,5 miljoni euro võrra.
In April 2012, the volume of the banks’ financing portfolio started to grow again following a decline that had lasted for more than three years.
Käesoleva aasta aprillist alates hakkas pankade finantseerimisportfelli maht pärast rohkem kui kolm aastat kestnud langust taas suurenema.
In August, both the stock of corporate loans and the stock of housing loans grew.
Augustis kasvas nii ettevõtetele antud laenude kui ka eluasemelaenude jääk.
At the end of the month the total volume of corporate and household loans and leases was EUR 14.6 billion, which is only 0.1% less than a year ago.
Kuu lõpus oli ettevõtete ja majapidamiste laenu-  ja liisingportfelli kogumaht 14,6 miljardit eurot, mis on aastatagusest vaid 0,1% väiksem.
The quality of the loan portfolio did not change much in August.
Laenuportfelli kvaliteet augustis märkimisväärselt ei muutunud.
The level of loans overdue for more than 60 days decreased modestly, by EUR 4 million, and their share in the loan portfolio was 4.3%, i.e. unchanged from the previous month.
Üle 60 päeva makstähtaega ületavate laenude maht vähenes tagasihoidliku 4 miljoni euro võrra ning nende laenude osakaal laenuportfellis jäi eelmise kuu 4,3% tasemele.
The average interest rate on housing loans decreased to 2.7% in August.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär alanes augustis 2,7%ni.
The drop of more than 0.2 percentage points was due to the fall of the Euribor rate.
Üle 0,2protsendipunktilise intressimäära languse põhjustas EURIBORi alanemine.
The average interest margin of housing loans remained 2%, i.e. at the average level of 2012.
Eluasemelaenude keskmine intressimarginaal püsis käesoleva aasta keskmisel ehk 2% tasemel.
The average interest rate on long-term corporate loans remained unchanged at 3.4%.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär augustis ei muutunud ja püsis 3,4% juures.
The annual growth in deposits picked up in August and reached 11%.
Hoiuste aastakasv kiirenes augustis 11%ni.
Deposits increased by EUR 58 million to EUR 8.5 billion.
Hoiuste maht suurenes augustis 58 miljoni euro võrra 8,5 miljardi euroni.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Telephone: 6 680 959, 5 097 285  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Hanna Vaga  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 6 680 959, 5 097 285  E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
In 2014, uniform payment terms will enter into force in the European Union, enabling people and companies make euro payments across the whole of Europe using one bank account and payment card.
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused, et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
As a result, it is necessary to update Eesti Pank’s settlement system for domestic interbank payments (ESTA), which settles an average of 100,000 payments worth around 125 million euro a day.
Seetõttu peab uuendama Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendavat Eesti Panga maksesüsteemi ESTA, kus liigub päevas keskmiselt 100 000 makset kokku umbes 125 miljoni euro väärtuses.
The first invitation to tender for a new retail payment system announced at the end of May received two tenders by the deadline of 7 September.
Mai lõpus välja kuulutatud uue jaemaksesüsteemi hankele sai Eesti Pank tähtajaks 7. septembril kaks pakkumist.
Since neither of the tenderers submitted all the documents required to qualify, the central bank deemed the procurement procedure unsuccessful.
Kuna kumbki pakkuja ei esitanud hanketeates küsitud kõiki kvalifitseerumiseks nõutud dokumente, tunnistas keskpank hanke nurjunuks.
said Head of the Clearing and Settlement Systems Mihkel Nõmmela.
„Pakkumistes oli lisaks vormilistele ka sisulisi puudujääke, millest olulisemaid oli uue jaemaksesüsteemi mittevastavus hädaolukorra seaduse nõuetele,“ ütles keskpanga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
In addition, negations accelerate finding out how favourable conditions tenderers are willing to offer.
Lisaks saab läbirääkimistega kiiremini selgeks, kui häid tingimusi on ettevõtted nõus pakkuma.
The two most important criteria are speed of settlement and price.
Tingimustest tõstis Nõmmela esile arvelduskiirust ja soodsat hinda.
Currently, retail payments between banks move ten times a day and the central bank charges commercial banks just 3 cents per payment.
Praegu liiguvad jaemaksed pankade vahel kümme korda päevas ning keskpank küsib kommertspankadelt ühe jaemakse vahendamise eest kõigest kolm eurosenti.
“Though commercial banks operating in Estonia do not have to participate in our retail payment system, it would be the best solution for the people of Estonia.
„Kuigi Eestis tegutsevad kommertspangad ei pea Eesti Panga jaemaksesüsteemis osalema, on kõikide pankade osalemine Eesti Panga hinnangul Eesti inimeste jaoks parim lahendus.
Second of all, it helps ensure payments between banks move faster.
Teiseks võimaldab see tagada kõikide pankade klientide vahel maksete kiiremat liikumist.
Third of all, it means a more favourable price, since the more payments the system moves, the cheaper it is to maintain it.
Kolmandaks tähendab see soodsamat hinda, sest mida rohkem süsteemis makseid liigub, seda odavamaks süsteemi ülalpidamine muutub.
Nõmmela explained.
Eesti-suguses väikeriigis on piisava maksete arvu tagamine süsteemi edukuse jaoks ülioluline,“ selgitas Nõmmela.
The number of tenders will be clear in mid-October.
Hankel osalemisest huvitatud ettevõtete arv selgub oktoobri keskpaigaks.
For further information about SEPA see the web page of Eesti Pank.
Täpsemalt saab lugeda SEPA kohta Eesti Panga kodulehel.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel: +372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board was introduced the regular internal audit's external assessment report, which concluded that the internal audit function at Eesti Pank is generally in line with the standards and ethical rules of the Institute of Internal Auditors.
Nõukogu tutvus keskpanga siseauditi korralise välise hindamise aruandega, mille kohaselt on Eesti Panga siseauditi funktsioon üldises vastavuses Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi standardite ja eetikanormidega.
In addition, the Supervisory Board examined the first half-year report of the Internal Audit Department.
Lisaks kuulas nõukogu siseauditi osakonna käesoleva aasta esimese poolaasta töö aruannet.
Executive Board members provided an overview of the euro area economic and financial sector and of the financial risks of Eesti Pank.
Eesti Panga juhatuse liikmed andsid nõukogu liikmetele ülevaate euroala majanduse ja finantssektori olukorrast ning Eesti Panga finantsriskidest.
Jaan Männik, Chairman of the Supervisory Board, spoke about the visit of the Supervisory Board of the Bank of Sweden to Estonia on 2 October.
Lisaks andis nõukogu esimees Jaan Männik ülevaate 2. oktoobril toimuvast Rootsi keskpanga nõukogu visiidist Eestisse.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 9 October.
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. oktoobril.
For further information: Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Tel:+372 668 0745, +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Usually, a deterioration in the trade balance refers to a pickup in domestic demand.
Tavaliselt viitab kaubandusbilansi halvenemine sisenõudluse kasvule.
In the second quarter, the contribution of domestic demand to economic growth increased indeed.
Sisenõudluse panus majanduskasvu teises kvartalis tõepoolest suurenes.
Different from goods exports, services exports growth has not slowed much.
Erinevalt kaupade väljaveost ei ole teenuste ekspordi kasv kuigivõrd aeglustunud.
In the second quarter, services exports exceeded imports by 10% of the quarterly GDP.
Teises kvartalis ületas teenuste väljavedu nende sissevedu ligi 10% ulatuses sama kvartali SKPst.
All in all, the goods and services account remained in surplus, but it was smaller than last year.
Kaupade ja teenuste konto oli kokkuvõttes endiselt ülejäägis, ehkki märksa väiksemas kui eelmisel aastal.
The current account as a whole posted a small deficit of 2% of the same quarter’s GDP.
Kokkuvõttes oli jooksevkonto väikese puudujäägiga, mis ulatus 2%ni sama kvartali SKPst.
Just like in the first months of the year, the current account deficit was caused by the imputed outflow of foreign-owned companies’ reinvested profits.
Nagu aasta alguskuudelgi põhjustas jooksevkonto puudujäägi välisomanduses olevate äriühingute reinvesteeritud kasumi arvestuslik väljavool.
Looking at cash flows, debt-generating flows were dominating besides increased funds from the EU budget.
Rahavoogudes olid peale Euroopa Liidu eelarvest laekuvate summade kasvu ülekaalus võlga tekitavad rahavood.
The balance of debt liabilities grew by slightly more than 2% during the quarter and the ratio of debt to GDP was about 98% at the end of June.
Kvartali jooksul suurenes võetud võlakohustuste jääk veidi rohkem kui 2% ning laenujäägi ja SKP suhe moodustas juuni lõpus ümmarguselt 98%.
Non-financial corporations borrowed the most.
Enim võtsid laenu mittefinantssektori ettevõtted.
Since investment abroad exceeded the growth in debt liabilities, net external debt declined to 3% of GDP.
Kuna rahapaigutused välismaale ületasid võlakohustuste kasvu, siis netovälisvõlg alanes 3%ni SKPst.
For further information:  Hanna Vaga  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Telephone: 6 680 959, 5 097 285  E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond  Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The price level increased 0.5% compared to July.
Hinnatase tõusis juuliga võrreldes 0,5%.
Services and industrial goods inflation, which is less dependent on external factors, remains relatively low.
Välismaistest teguritest vähem sõltuv teenuste ja tööstuskaupade inflatsioon püsib suhteliselt madal.
This is reflected by core inflation, which was 1.7% in August.
Seda näitab alusinflatsioon, mis oli augustis 1,7%.
Wage growth has slowed to 5%, but it is still faster than productivity growth.
Palgakasv on küll aeglustunud 5%le, kuid on endiselt tootlikkuse kasvust kiirem.
This shows that inflation caused by domestic factors may gain momentum in the future.
See näitab, et sisemaistest teguritest tingitud inflatsioon võib edaspidi hoogustuda.
Eesti Pank forecasts this year’s inflation to be 3.9%.
Eesti Pank prognoosib 2012. aasta inflatsiooniks 3,9%.
For futher information:  Ingrid Mitt  Eesti Pank  Public Relations Office  Eurosystem  Telephone:;+372 668 0965, +372 512 6843  E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:Ingrid Mittavalike suhete allosakondEesti Pankeurosüsteemtel: 668 0965, 512 6843e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.eemeediapäringud: press [at] eestipank.ee
New loans and leases issued to Estonian companies totalled 743 million euros in July, marking a nearly 29 per cent growth from the year ago.
Juulis andsid pangad ettevõtetele laene ja liisinguid 743 miljoni euro väärtuses ehk ligi 29 protsenti rohkem kui mullu samal ajal.
As in the previous months, short-term lending was particularly strong in July, with transport and trading companies being the biggest borrowers.
Nagu eelmistel kuudel kasvasid ka juulis kiiremini lühiajalised laenud, mida eriti hoogsalt võtsid transpordi- ja kaubandusettevõtted.
The volume of new long-term loans grew too, compared to the previous months.
Pikaajalisi laene väljastati samuti rohkem kui selle aasta varasematel kuudel.
The value of these loans totalled 225 million euros, of which about a third was issued to real estate and construction companies.
Nende laenude käive ulatus 225 miljoni euroni, millest ligi kolmandiku said kinnisvara- ja ehitusettevõtted.
The issuance of housing loans decreased somewhat in July.
Eluasemelaene võeti juulis pisut vähem.
The volume of new housing loans amounted to 49 million euros, with annual growth plummeting to 11 per cent.
Uute eluasemelaenude maht oli 49 miljonit eurot ning aastakasv taandus eelmiste kuude kõrgetelt kasvunäitajatelt 11 protsendile.
Household borrowing has nevertheless gained some momentum, as shown by rapid annual growth in car leases, which stood at 30 per cent in July.
Majapidamiste suurenenud laenuhuvi märgib aga autoliisingu jätkuvalt kiire, üle 30 protsendi ulatuv aastakasv.
Increased corporate borrowing boosted banks' loan portfolios.
Ettevõtete suurenenud laenuaktiivsus tõi kaasa pankade laenuportfelli kasvu.
The loan and lease portfolios grew by 89 million to 14.6 billion euros in July.
Pankade laenu- ja liisinguportfell suurenes juulis 89 miljoni euro võrra 14,6 miljardi euroni.
Developments in the credit market in recent months indicate that the three-year drop in the loan stock appears to be over.
Viimastel kuudel laenuturul toimunud areng näitab, et rohkem kui kolm aastat kestnud laenumahu vähenemine on tõenäoliselt läbi.
Banks' credit portfolios have picked up gradually since April.
Alates aprillist on pankade krediidiportfell pidevalt suurenenud.
The total volume of loans and leases, however, was still 0.3 per cent lower in July, compared to the year-ago level.
Aastatagusest tasemest oli laenude ja liisingute kogumaht juulis siiski veel 0,3 protsenti väiksem.
The average interest rate on housing loans remained at 2.9 per cent in July.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis juulis 2,9 protsendi tasemel.
The six-month Euribor, the key interest rate for the majority of loans issued in Estonia, fell by 0.15 percentage points from June, thus increasing the interest margin.
Enamiku laenude baasintressimäär, kuue kuu Euribor, alanes eelmise kuu keskmisega võrreldes 0,15 protsendipunkti võrra, mis tähendab, et intressimäärade vahe suurenes.
The average interest rate on long-term corporate loans was 3.4 per cent in July.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli juulis 3,4 protsenti.
The quality of the loan portfolio improved further, as expected.
Laenuportfelli kvaliteet jätkas ootuspäraselt paranemist.
The level of loans overdue for more than 60 days decreased by more than 6 million euros.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht vähenes kuuga enam kui 6 miljoni euro võrra.
The share of long-term overdue loans declined to 4.3 per cent of the loan portfolio in July.
Pikaajaliste viivislaenude osakaal alanes juuli lõpuks 4,3 protsendini laenuportfellist.
Annual deposit growth remained at 10 per cent.
Hoiuste aastakasv püsis 10 protsendi tasemel.
Deposits increased by 190 million euros, of which the majority came from the business sector.
Hoiuste maht suurenes juulis 190 miljoni euro võrra, millest valdav osa tuli ettevõtetelt.
At the end of July, the total volume of household and corporate deposits was 8.4 billion euros.
Kuu lõpus ulatus Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht 8,4 miljardi euroni.
Financial sector statistics and the respective release calendar are available on the web site of Eesti Pank.
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
Further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Eesti Pank  Eurosystem  Phone: +372 668 0745; +372 527 5055  E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Eesti Pank  Eurosüsteem  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Comments on the balance sheet of Eesti Pank as of 31 January 2001
Selgitused Eesti Panga 31.01.2001 bilansi juurde
By the end of January base money stood at EEK 10.8 billion.
Kokku oli baasraha jaanuari lõpuks 10,8 miljardit krooni.
The decrease in base money was mainly due to the launch of monetary policy operational framework reform, which enabled credit institutions to meet the reserve requirement partially with high-liquidity buffers abroad.
Baasrahanõudluse vähenemise peamine põhjus oli rahapoliitika operatsioonilise raamistiku reformi käivitumine, mis võimaldas krediidiasutusttel suunata osa kontorahast kohustusliku reservi puhvritesse välismaal.
On the other hand, the decrease in the volume of account money as well as cash was also influenced by their seasonally high level at the year-end.
Teisalt mõjutas nii kontoraha kui sularaha mahu vähenemist ka eelnenud aastalõpu kõrge tase.
In January, Estonian kroons worth of EEK 1.75 billion were bought for foreign currency from Eesti Pank and Estonian kroons worth of EEK 4.131 billion were sold to Eesti Pank.
Eesti Pangalt osteti jaanuaris välisvaluuta eest 1,75 miljardi väärtuse Eesti krooni, Eesti Pangale müüdi välisvaluuta eest 4,131 miljardi väärtuses Eesti krooni.
The volume of foreign debt of Eesti Pank increased by EEK 1.1 billion due to short-term repurchase agreements.
Eesti Panga välisvõla maht suurenes 1,1 miljardi krooni võrra seoses sisselaenuga lühiajaliste repo-tehingute alusel.
In October Eesti Pank mediated the repayment of EEK 20.9 million of the Systemic Transformation Facility (STF) granted to the Government of the Republic of Estonian by the IMF.
Eesti Pank vahendas jaanuaris Eesti Vabariigi Majanduse Ümberkorralduslaenu 20,9 miljoni krooni suuruse tagasimakse Rahvusvahelisele.