natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During ERM II participation, every country that wants to join the euro area has to maintain the stability of its national currency vis-à-vis the euro and meet the Maastricht criteria on inflation, interest rate, exchange rate, budgetary balance and public debt.
ERM2 perioodi jooksul peab iga euroga liituda sooviv riik hoidma oma rahvusvaluuta stabiilsena euro suhtes ning täitma Maastrichti kriteeriumid (inflatsioonikriteerium, intressikriteerium, vahetuskursi kriteerium, eelarve tasakaalu kriteerium ja riigivõla kriteerium).
Every country wishing to adopt the euro must participate in ERM II for at least two years, whereas the length of that period depends on the countrys success in fulfilling the Maastricht criteria.
Iga liituv riik peab olema ERM2 liige vähemalt kaks aastat, kuid perioodi pikkus sõltub Maastrichti kriteeriumite täitmise edukusest.
The other members of ERM II besides Estonia are Denmark, Slovenia, Lithuania, Latvia, Cyprus, Malta and Slovakia.
Lisaks Eestile on ERM2 liikmed Taani, Sloveenia, Leedu, Läti, Küpros, Malta ja Slovakkia.
The last four have been participating in ERM II for less than the two years required.
Viimased neli riiki on olnud ERM2 liikmed vähem kui nõutavad kaks aastat.
Estonia joined ERM II within the framework of the currency board arrangement, maintaining a unilateral commitment to keep the exchange rate unchanged.
Eesti ühines ERM2-ga valuutakomitee raames ning Eesti ühepoolse kohustusega hoida kurss muutumatuna.
The standard fluctuation band for the exchange rate in ERM II is +/-15 per cent.
Standardne kursi kõikumisvahemik ERM2-s on +/- 15 protsenti.
Meanwhile, the average deficit of the last four quarters remained unchanged, reaching 12 per cent of the expected GDP.
Samas jäi nelja viimase kvartali keskmine puudujääk endisele tasemele, ulatudes 12 protsendini oodatavast SKP-st.
"The positive news is that the rise in the goods exports stays fast compared to our trading partners.
"Positiivse uudisena püsib kaubaekspordi kasvutempo võrreldes välisriikidega vägagi kiire.
Thus, the growing current account deficit does not stem from a decline in competitiveness but rather from strong domestic demand, particularly investment,"
Seega jooksevkonto puudujäägi taas suurenemise taga ei ole konkurentsivõime halvenemine, vaid sisenõudluse, eelkõige investeeringute kasv,"
said Andres Saarniit, Adviser to the Economics Department of Eesti Pank.
märkis Eesti Panga keskpangapoliitika osakonna nõunik Andres Saarniit.
According to Saarniit, fast growing investment bring along further extensive foreign capital inflow, which is partly offset by higher government savings.
Saarniidu sõnul kaasneb kiiresti suurenevate investeeringutega väliskapitali jätkuv ulatuslik sissevool, mida osaliselt tasakaalustab valitsussektori suurem säästmine.
In terms of trade balance analysis, the deterioration of the external balance mainly owes to structural changes in the transit business and in the so-called outsourcing sector, which has led to an increase in stocks.
Kaubandusbilansi analüüsi seisukohalt on välistasakaalu halvenemise taga muutused transiidiäris ja nn allhanke sektoris, mis on viinud varude suurenemisele.
The share of direct investment in foreign capital inflow was large as usual.
Väliskapitali sissevoolus oli tavapäraselt suur roll otseinvesteeringutel.
The total amount of direct investment into Estonia exceeded the current account deficit, being however affected by single large borrowing transactions from the parent companies.
Eestisse tehtud otseinvesteeringute kogusumma oli jooksevkonto puudujäägist küll suurem, kuid oli samal ajal mõjutatud võla iseloomuga üksikutest suurtehingutest.
Therefore, also the gross external debt kept growing at the beginning of the year.
Seetõttu jätkus aasta alguses ka välisvõla suurenemine.
This year Eesti Pank expects the current account deficit to be 9.6 per cent of GDP.
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb tänavuseks jooksevkonto puudujäägiks 9,6 protsenti SKP-st.
The accelerating increase in private consumption is based on the robust wage and credit growth.
Eratarbimise kiirenev kasv tugineb jõulisele palga- ja laenukasvule.
According to the data on the first quarter of 2006, productivity growth was surpassed by wage growth for the first time since 2003.
2006. aasta esimese kvartali andmetel ületas palgakasv esimest korda pärast 2003. aastat tootlikkuse kasvu; sellise tendentsi jätkumine alandaks märgatavalt Eesti konkurentsivõimet.
Corporate and household loan burden is still picking up speed, whereas the real estate market prices are showing signs of a slowdown.
Eraisikute ja ettevõtete laenukoormus kasvab jätkuvalt väga kiiresti, samas kui kinnisvaraturul on märke hinnakasvu pidurdumisest.
Different from 2005, the volume of consumer credit is growing rapidly, especially as regards mortgage loans.
Erinevalt eelmisest aastast kasvab tarbimislaenude maht hoogsalt, seda eriti kinnisvara tagatisel antud laenude osas.
Global economy enjoyed a favourable first quarter
Maailmamajanduse näitajad head esimeses kvartalis
The first-quarter economic growth of both the US (3.6%) and the euro area (2%) was considerably strong.
USA ja euroala majanduskasv oli esimeses kvartalis viimase aja tugevaim (vastavalt 3,6 ja 2 protsenti).
The rise in oil prices stopped at the beginning of May, but continued again towards the end of the month.
Naftahinna tõus peatus mai alguses, kuid jätkus taas kuu lõpus.
The price increase of raw materials is starting to bring more pressure upon other prices as well.
Toormehindade kasv on selgemalt hakanud avaldama survet ka teistele hindadele.
Against this background, the corrections taking place in global financial markets are only natural, especially after the rapid asset price growth in recent years.
Selle taustal on maailma finantsturgudel toimuv korrektsioon loomulik, eriti pärast varade hindade kiiret kasvu viimastel aastatel.
Financial markets are also greatly influenced by the expected continuous rise in the key interest rates of all major economies.
Finantsturgusid mõjutab oluliselt ka rahapoliitiliste intressimäärade tõusu oodatav jätkumine maailma kõigis suuremates majanduspiirkondades.
The prices of commodities and services increased more than expected, being 2.5% higher in May year-on-year.
Euroalal kallinesid tarbekaubad ja teenused soovitavast rohkem ning olid mais 2,5 protsenti kallimad kui aasta varem.
The objective of the European Central Bank (ECB) is to keep the inflation rate below 2%.
Euroopa Keskpanga (EKP) eesmärk on hoida inflatsioon alla kahe protsendi.
In recent months the benchmark was exceeded, and thus the Governing Council of the ECB was compelled to raise the key interest rate, which now constitutes 2.75%.
Selle piiri ületamine viimastel kuudel sundis 8. juunil EKP nõukogu tõstma keskset rahapoliitilist intressimäära 2,75 protsendile.
Euribor, which is closely related to the ECB interest rates, has risen by 0.9 percentage points since end-September of 2005.
EKP intressimääradest lähtuv EURIBOR on 2005. aasta septembri lõpust kerkinud 0,9 protsendipunkti.
This means that loan repayments are growing in Estonia.
See tähendab, et laenude tagasimaksed on Eestis kallinemas.
Rapid economic growth continues
Eesti kiire majanduskasv jätkub
According to the preliminary estimate of the Statistical Office, Estonia's economic growth constituted 11.6% in the first quarter of 2006.
Eesti majandus kasvas statistikaameti esialgsel hinnangul 2006. aasta esimeses kvartalis 11,6 protsenti, mis viitab sellele, et 2005. aastast väldanud märkimisväärne kasvutempo hoogustus veelgi.
Although export volumes continue to expand, a comparison of the flash estimate with the available data on foreign and domestic trade refers to the increased contribution of domestic demand, i.e., consumption and investment, to the GDP growth rate in the first months of the year.
Kuigi ekspordimaht tõuseb, näitab majanduskasvu kiirhinnangu kõrvutamine olemasolevate välis- ja sisekaubanduse andmetega, et sisenõudluse ehk tarbimise ja investeeringute osatähtsus SKP kasvus suurenes 2006. aasta esimestel kuudel.
Economic growth is further affected by the extremely rapid loan growth of the household and corporate sectors as well as considerable wage growth, which according to the data on the first quarter exceeded productivity growth twice.
Majandust mõjutavad endiselt ettevõtete ja eraisikute ülikiirelt kasvav laenumaht ning samuti märkimisväärne palgakasv, mis esimese kvartali andmete põhjal ületas tootlikkuse tõusu kaks korda.
Food and fuel prices keep inflation at the same level as in previous months
Toiduainete ja kütusehinnad on hoidnud inflatsiooni eelmiste kuude tasemel
Based on the data of the Statistical Office, consumer prices increased 1.7% in May year-on-year.
Statistikaameti teatel kallinesid tarbijahinnad mais eelmise aasta sama kuuga võrreldes 4,7 protsenti.
In general, inflationary pressures have not declined, and thus the approximately 2 percentage point difference from the euro area price growth is persisting.
Inflatsioonisurve ei ole oluliselt alanenud ning ligikaudu kahe protsendipunktine erinevus euroala hinnakasvuga püsib.
The growth in fuel prices has once again put an end to the downward trend of inflation.
Juba mitmendat korda viimase kahe aasta jooksul tuleb tõdeda, et kütuse kallinemine katkestas inflatsiooni langustrendi.
The upward pressure of fuel prices on inflation should ease off in May or June at the latest.
Hiljemalt suve teises pooles on aga oodata, et maailmaturu kütusehinnad ei kiirenda enam inflatsiooni.
At the same time, the price of food has gone up more than expected.
Samas on oodatust enam kallinenud toiduained.
Private consumption is active
Eraisikud tarbivad aktiivselt
This is proved by the fact that retailers are enjoying a continuous acceleration of the sales turnover growth rate, which amounted to 17% in real prices in the first quarter of this year.
Sellele viitab jaekaubanduse läbimüügi jätkuvalt kiirenev kasvutempo, mis jõudis tänavu esimeses kvartalis 17 protsendini reaalhindades.
According to the Estonian Institute of Economic Research, the consumer confidence indicator reached another high in May, increasing 18 points year-on-year.
Eesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) andmetel saavutas eratarbijate kindlustunne maikuus taas uue rekordtaseme, tõustes eelmise aasta sama kuuga võrreldes 18 punkti võrra.
Income growth was also record-breaking: the increase in net wages amounted to 18% and the number of the employed went up by an unprecedented 6.8%.
Sissetulekute kasv oli samuti rekordiline: netopalga kasv ulatus juba 18 protsendini ning tööga hõivatute arv suurenes samuti ennenägematu 6,8 protsendi võrra.
The average pension has risen 18.4% year-on-year.
Keskmine pension tõusis eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 18,4 protsenti.
Further increases in wage expectations may start to inhibit the competitiveness of enterprises.
Palgaootuste edasine suurenemine võib hakata pärssima ettevõtete konkurentsivõimet.
Risks accompanying domestic-market-oriented investment
Siseturule suunatud investeeringutega kaasnevad riskid
Although investment in manufacturing has increased, the risk remains that too much investment is made in some purely domestic-market-oriented field of activity.
Kuigi investeeringud töötlevasse tööstusse on kasvanud, ei välista see ohtu, et mõnel ainult siseturule orienteeritud tegevusalal investeeritakse liiga palju.
Productivity gives rise to concerns against the backdrop of solid labour market
Tööturu hea olukorra taustal teeb muret tootlikkus
The rapid growth of domestic demand and investment activity reflected in the labour market as well.
Sisenõudluse ja investeerimisaktiivsuse kiire kasv kajastus ka tööturul.
All the main labour market indicators continued to improve as a result of the creation of new jobs in the trading, real estate and manufacturing sector.
Uute töökohtade loomisega eelkõige kaubanduses, kinnisvarasektoris ja tööstuses jätkasid paranemist kõik peamised tööturunäitajad.
In the first quarter of 2006, employment growth accelerated to 6.8% (40,200 people found a job), which is the highest growth rate during the past eight years according to the Statistical Office[1].
Hõive kasv kiirenes 2006. aasta esimeses kvartalis 6,8 protsendini (tööd leidis 40 200 inimest), mis on statistikaameti andmetel kõrgeim hõive kasvumäär viimase kaheksa aasta jooksul[1].
Labour costs have increased, whereas profitability has presumably declined.
Tööjõukulud on kasvanud ja kasumlikkus eeldatavasti langenud.
Real wage growth (10.8%) exceeded the first-quarter productivity growth (4.5%) by more than twice, which entails a considerable risk to Estonia's competitiveness.
Reaalpalga kasv (10,8 protsenti) ületas esimeses kvartalis tootlikkuse kasvu (4,5 protsenti) üle kahe korra, mis võib ohustada konkurentsivõimet.
As regards the manufacturing sector, wage growth was 15.8% in the first quarter (0.1 percentage points higher than on average) and employment increased 5.3% (1.5 percentage points less than on average).
Töötlevas tööstuses oli palgakasv I kvartalis 15,8 protsenti (keskmisest 0,1 protsendipunkti võrra kõrgem) ja hõive suurenes 5,3 protsenti (keskmisest 1,5 protsendipunkti võrra vähem).
In order to prevent real wage growth in manufacturing from exceeding productivity growth, the respective value added should rise at least 16.8%.
Et reaalpalga kasv töötlevas tööstuses ei ületaks tootlikkuse kasvu, peaks lisandväärtus seal kerkima vähemalt 16,8 protsenti.
Export growth somewhat weaker
Ekspordikasv mõnevõrra väiksem
Although the growth rate of exports slowed down slightly in the first quarter, it has still remained comparatively strong.
Ekspordikasv on olnud tavapäraselt kiire, kuigi esimeses kvartalis selle kasvutempo aeglustus.
At the same time, the quarter-on-quarter growth in manufacturing exports leaped from 12.7% to 15.7%.
Samas kiirenes töötleva tööstuse eksport kvartali arvestuses 12,7 protsendilt 15,7 protsendini.
The slight decline in the growth rate of goods exports has been offset by increasing demand in the domestic-market-oriented production and services sector.
Kaubaekspordi kasvutempo mõningase alanemise on kompenseerinud suurenenud nõudlus siseturule orienteeritud tootmises ja teenindussektoris.
However, from the point of view of maintaining fast and stable economic growth, it is essential to increase the volume of goods and services exports.
Sellele vaatamata on majanduse kiire ja stabiilse kasvutempo hoidmiseks hädavajalik kaupade ja teenuste väljaveo mahu jätkuv tõus.
Sizable fiscal surplus highly necessary
Riigieelarve tuntav ülejääk väga vajalik
In the second half of 2005, the growth rate of government consumption accelerated even more than that of household consumption, but the share of the former in GDP did not increase on annual basis.
Möödunud aasta teisel poolel kiirenes valitsussektori tarbimise kasvutempo isegi rohkem kui majapidamiste oma, kuid aasta kokkuvõttes valitsussektori lõpptarbimiskulude osatähtsus SKPs ei suurenenud.
Similar developments were likely to continue in the first half of 2006, when the growth rate of government consumption picked up speed again.
Tõenäoliselt jätkus sama areng ka 2006. aasta esimeses kvartalis ning valitsussektori tarbimiskulude kasv oli taas kiire.
The political decisions of the government and the central bank play a significant role in reducing the risks that accompany the robust growth in domestic demand.
Sisenõudluse hoogsa kasvuga kaasnevate riskide kahandamisel on peamine roll valitsuse ja keskpanga poliitilistel otsustel.
It is essential the government avoid weakening of the fiscal stance in both 2006 and 2007.
Valitsus peab vältima eelarvepositsiooni nõrgenemist nii 2006. kui 2007. aastal.
The government should aim at a fiscal surplus at least as big as in 2005, i.e., 1.6% of GDP, which this year should amount to 3 billion kroons.
Eesti valitsus peaks eelarve hoidma vähemalt sama suures ülejäägis kui eelmisel aastal ehk 1,6 protsendi tasemel SKPst, mis tänavu tähendab kolme miljardi kroonist ülejääki.
A smaller surplus would entail growing domestic demand.
Ülejäägi vähenemine tähendaks sisenõudluse suurenemist.
Slight signs of stabilisation in the housing loan market
Eluasemelaenude turul mõningaid stabiliseerumise märke
The financial sector situation has remained favourable.
Finantssektori olukord on endiselt hea.
At the same time, it has to be emphasised that the good quality of the loan portfolio is only natural under the current favourable economic conditions, and it has to be taken into account that the next quarters will witness a decline in income growth and a rise in interest rates.
Samas tuleb rõhutada, et praeguse ülisoodsa majanduskeskkonna tingimustes on laenuportfelli kõrge kvaliteet loomulik ning nii laenuandjad kui -võtjad peavad arvestama, et eelolevate kvartalite jooksul sissetulekute kasv aeglustub ning intressimäärad tõusevad.
Although loan demand slightly inhibited at the beginning of the year as usual, the rapid growth continued towards the end of the first quarter.
Kui aasta esimestel kuudel laenunõudlus aasta algusele iseloomulikult mõnevõrra pidurdus, siis kvartali lõpus jätkus kiire kasv.
The annual growth of domestic financing reached 53.9% in April.
Aprillis ulatus kodumaise finantseerimise aastakasv 53,9 protsendini.
Starting from mid-2005, the growth rate of household debt picked up speed every month.
Alates 2005. aasta keskpaigast kiirenes eraisikute võla kasvutempo iga kuuga.
In March 2006, credit growth already exceeded 63% and as much as 65% in the housing loan market.
2006. aasta märtsis ületas laenukasv juba 63 protsenti, eluasemelaenuturul isegi 65 protsenti.
The hike in real estate prices had a considerable role to play in the growing volume of housing loans.
Olulist rolli eluasemelaenude mahu kasvus mängis kinnisvarahindade tõus.
As a result of demand exceeding supply in the housing market, prices and the volume of transactions posted record growth in the second half of 2005.
Eluasemeturul ületas nõudlus tunduvalt pakkumist, mistõttu hinnad ja tehingute mahud kasvasid 2005. aasta teisel poolel rekordiliselt.
Due to fast price growth the supply shrunk even more in the light of new price record expectations, which in turn intensified the upward price pressures all the more.
Kiire hinnakasvu tõttu vähenes pakkumine järjekordse hinnalae ootuses veelgi, mis omakorda avaldas hindadele suuremat survet.
Thus, the average value of notarial transactions with houses and apartments increased 34% in 2005 (23% in 2004).
Nõnda kerkis eluhoonete ja korteritega tehtud notariaalsete tehingute keskmine väärtus 2005. aastal 34 protsenti (2004. aastal 23 protsenti).
However, the beginning of 2006 has showed signs of a possible stabilisation in the form of an increased supply of typical apartments.
2006. aasta alguses oli aga juba mõningaid märke võimalikust stabiliseerumisest, kuivõrd tüüpkorterite pakkumine suurenes.
Nevertheless, statistics provide no proof as regards the possible fluctuations in purchase and sales prices.
Ostu-müügihindade võimalikku muutust statistika siiski ei kinnita.
Consumer credit is growing rapidly
Tarbimislaenud kasvavad kiiresti
Besides housing loans, other loans have also undergone robust growth.
Eluasemelaenude kõrval on väga kiiresti kasvanud ka muud laenud.
Although the high growth rate of consumer credit (125% in 2005) can, to a great extent, be explained by the low base level, it is still a clear sign that this loan product is developing at a great pace.
Kuigi tarbimislaenude kiire kasvutempo (2005. aastal 125 protsenti) on suuresti seletatav madala baastasemega, on see siiski selge märk selle laenutoote kiirest arengust.
The fact that consumer credit is often collateralised by mortgage refers to the increased use of the housing equity withdrawal.
Kinnisvara kasutamine tarbimislaenude tagatisena viitab sellele, et majapidamised on hakanud osa kogutud rikkusest suunama tarbimisse.
The first-quarter increase in consumer credit amounted to 700 million kroons, and the annual growth thereof accelerated to 78.5%.
Tarbimislaenude maht kasvas kvartaliga 700 miljoni krooni võrra ning aastakasv kiirenes esimese kvartali lõpuks 78,5 protsendini.
The growth in household debt burden was even more remarkable.
Võlakoormuse kasv oli majapidamiste laenukasvust suuremgi.
By the end of March 2006, the ratio of household debt to disposable income and GDP increased by 15 and 9.5 percentage points, respectively.
Majapidamiste võlg kasutatava tulu ja SKP suhtes kerkis 2006. aasta märtsi lõpuks aastaga vastavalt 15 ja 9,5 protsendipunkti võrra.
This means Estonia's debt growth was among the fastest in Europe.
Sellise kasvutempoga oli Eesti Euroopa üks kiireima võlakasvuga riike.
Risks to Estonia's economy have increased: the year-on-year domestic demand is considerably higher, the current account deficit has widened, and the inflation rate has not declined.
Aasta alguse seisuga olid Eesti majandust ohustavad riskid suurenenud: sisenõudlus oli aastatagusest selgelt kõrgem, jooksevkonto puudujääk oli kasvanud ning inflatsioonitempo ei alanenud.
There exists the increased risk of economic overheating, which may be followed by a further pick-up in inflation and a faster-than-expected slowdown in the economic growth of 2008.
Märgatavalt on suurenenud ülekuumenemise oht, millele võib järgneda inflatsiooni edasine kiirenemine ning 2008. aasta majanduskasvu oodatust ulatuslikum aeglustumine.
It is essential Estonia maintain the current economic policy direction.
Väga oluline on jätkata senist majanduspoliitilist joont.
In essence, this means it is necessary either to refrain from a supplementary budget in the second half-year or to use the supplementary budget to channel the majority of the expected extra revenue from taxes into the pension reserve and other reserves.
Sisuliselt tähendab see vajadust hoiduda lisaeelarve koostamisest aasta teisel poolel või suunata lisaeelarve kaudu lõviosa maksude oodatavast ülelaekumisest pensionireservi ja teistesse reservidesse.
In order to control the real estate market and its impact on domestic demand, it is necessary to consider cancellation of all tax incentives (e.g., the income tax incentive on housing loan interests) and bringing the base rate of land tax in line with actual market prices.
Selleks, et ohjeldada kinnisvaraturgu ja selle mõju sisenõudlusele, oleks jätkuvalt mõistlik kaaluda kõigi maksusoodustuste kaotamist (näiteks tulumaksusoodustus eluasemelaenude intressidelt) ning maamaksu baasmäära ajakohastamist vastavalt tegelikele turuhindadele.
In addition, it is important to emphasise that wages should be in keeping with the production growth.
Veel kord tuleb rõhutada ka palkade ja tootlikkuse kasvu kooskõlalisuse vajalikkust.
difference     (spring 2006/     autumn 2005)
erinevus       (kevad 2006/  sügis 2005)
2008*
2008*
127.3
127,3
141.5
141,5
206.9
228,4
228.4
9,7
9.7
11,8
HICP growth (%)
Ühtlustatud tarbijahinnaindeksi     (ÜTHI) kasv (%)
-10.5
-10,5
-9.6
-9,6
-9.0
-9,0
Current account plus new capital account     (% of GDP)
Võlgnevus välismaailma suhtes     (jooksevkonto + kapitalikonto);     % SKPst
-7.9
-7,9
7.4
7,4
7.7
7,7
Real government consumption growth (%)
Valitsussektori tarbimise     reaalkasv (%)
6.9
6,9
11.9
11,9
21.3
21,3
15.0
15,0
12.5
12,5
Growth in value added per employee (%)
Lisandväärtuse kasv töötaja     kohta (%)
Nominal money supply growth (%)
Rahapakkumise nominaalkasv     (%)
23.0
23,0
20.0
20,0
31.8
31,8
62.7
62,7
75.5
75,5
89.9
89,9
96.2
96,2
102.6
102,6
106.0
106,0
[1] There are no comparable statistics as regards earlier years.
[1] Võrreldav statistika varasemate aastate kohta puudub.
The aim of the research competition is to value the acquisition of a scientific degree by young people, to stimulate scientific research in the field of economics, and to show recognition for outstanding research.
Konkursi eesmärk on väärtustada noorte õpinguid teaduskraadi omandamiseks, ergutada teadustegevust majandusteaduse valdkonnas ning avaldada tunnustust silmapaistva uurimistöö eest.