natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Press enquiries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The technical update of the forecast is done for the most important economic indicators.
Tehniline prognoosiuuendus on tehtud olulisemate majandusnäitajate kohta.
The estimate of growth for the first half of 2014 rose to 1.4%, as the corrected data show that GDP did not shrink in the first quarter and growth in the second quarter was faster than initially estimated.
2014. aasta esimese poole majanduskasvu hinnang tõusis 1,4%ni, kuna korrigeeritud andmete järgi SKP esimeses kvartalis ei vähenenud ning teise kvartali majanduskasv oli täpsustatud andmetel esialgsest hinnangust kiirem.
The negative impact on growth from transport and storage in the second quarter was reduced as expected, and energy production exited the low point observed at the start of the year that had been caused by the warm winter and the energisation of additional transfer capacity to Finland.
Teises kvartalis taandus oodatult veonduse ja laonduse tegevusala negatiivne panus majanduskasvu ning energiatootmine läbis aasta alguse madalseisu, mille põhjustasid soe talv ning täiendava elektrienergia ülekandevõimsuse avamine Soome suunal.
Growth in the Estonian economy in the first half of 2014 was based mainly on household consumption.
2014. aasta esimesel poolel põhines Eesti majanduskasv peamiselt kodumajapidamiste tarbimisel.
This was due to the rapid rise in wage income and slower consumer price inflation, which helped boost the purchasing power of households.
See oli tingitud palgatulu kiirest kasvust ja tarbijahinna inflatsiooni aeglustumisest, mis aitas kaasa majapidamiste ostujõu suurenemisele.
Retail statistics for the summer months indicate that private consumption continued to increase rapidly in the third quarter.
Suvekuude jaemüügi statistika viitab sellele, et eratarbimise kiire kasv jätkus ka kolmandas kvartalis.
Although one-off investment projects in the public sector came to an end, gross fixed capital formation was boosted by investment in the private sector.
Hoolimata avaliku sektori ühekordsete investeerimisprojektide lõppemisest on kapitali kogumahutus põhivarasse erasektori investeeringute toel kasvanud.
Investment activity in the private sector is likely to increase again, as capacity utilisation in manufacturing has reached a level where the current structure of production requires larger investment for output to be raised.
Erasektori investeerimisaktiivsus suureneb arvatavasti ka edaspidi, sest tootmisvõimsuse rakendatus tööstuses on jõudnud tasemele, mille puhul on senise tootmisstruktuuri juures toodangu kasvatamiseks vaja suuremat investeeringute mahtu.
The increase in wages at the expense of corporate profits has restricted the ability to fund investments, but interest rates on loans and access to bank lending will continue to be favourable for the next few years.
Ettevõtete kasumite arvelt toimunud palgakulude tõus on investeeringute rahastamise võimalusi ahendanud, kuid laenuintressid ja ligipääs pangalaenudele on järgnevatel aastatel jätkuvalt soodsad.
The revised GDP data show that investment increased in the first half of the year by more than previously estimated, meaning that the forecast for fixed capital formation has been adjusted upwards for this year and down for next year.
Revideeritud SKP andmete kohaselt suurenes investeeringute maht esimesel poolaastal seni arvatust enam, mistõttu on põhivarasse tehtava kapitalimahutuse prognoosi korrigeeritud selleks aastaks suuremaks ning järgnevaks aastaks väiksemaks.
The forecast for 2016 did not change noticeably.
2016. aasta prognoosi pole märkimisväärselt muudetud.
The change in the forecast external balance was mainly due to the correction to the forecast for investment.
Muutus prognoositavas välistasakaalus tuleb valdavalt investeeringute prognoosi korrigeerimisest.
As the content of investment goods largely consists of imports, then the slower growth in investment in 2015 than was forecast will lead to slower growth in imports and the current account deficit will be smaller than was earlier forecast.
Kuna investeerimiskaubad sisaldavad suurel määral importi, siis aeglustub 2015. aastal investeeringute varem prognoositust kesisema kasvu tõttu ka impordi kasv ning jooksevkonto defitsiit kujuneb varem prognoositust väiksemaks.
The data for foreign trade that are available so far do not necessarily reflect the impact of the conflict between Ukraine and Russia; this will probably become evident from the second half of the year and will be carried over to the next.
Senised väliskaubanduse andmed ei pruugi veel peegeldada Vene-Ukraina konflikti mõju, mis ilmneb tõenäoliselt alles aasta teisel poolel ning kandub edasi ka järgmisesse aastasse.
The labour force survey shows that unemployment declined faster in the second quarter than was forecast in June, and the fall in unemployment is also shown in the statistics from Töötukassa.
Tööjõu-uuringu järgi vähenes tööpuudus teises kvartalis kiiremini kui juunis prognoositud ning tööpuuduse kahanemist näitab ka töötukassa statistika.
The unemployment rate does not change significantly in the years to come in the updated forecast, as the wage pressures that have arisen in the economy illustrate the structural nature of unemployment where the skills of the available labour force are not those required by companies and this makes it hard for the unemployed to find work.
Uuendatud prognoosi kohaselt ei muutu töötuse määr eelolevatel aastatel siiski oluliselt, sest majanduses tekkinud palgasurved tõendavad tööpuuduse struktuurset iseloomu – vaba tööjõu oskused ei vasta ettevõtete vajadustele ning see teeb töö leidmise keeruliseks.
Although unemployment will not fall much in the coming years, the number of employed will fall as the working age population shrinks.
Kuigi töötuse määr lähematel aastatel oluliselt ei alane, hakkab hõivatute hulk kahanema tööealise elanikkonna vähenemise tõttu.
The slowdown in growth in average gross wages over three consecutive quarters indicates that the labour market has started its forecast adjustment.
Kolm järjestikust kvartalit väldanud keskmise brutokuupalga kasvu aeglustumine viitab asjaolule, et tööturul on alanud varem prognoositud kohanemine.
Growth in wage costs is expected to slow further in the relatively weak economic environment, as wage growth is still higher than labour productivitygrowth, real unit labour costs have increased over the past two years, and company profits are smaller than they were a year ago.
Arvestades seda, et palgakasv ületab siiski veel tööjõu tootlikkuse kasvu, tööjõu reaalne ühikukulu on viimase kahe aasta jooksul suurenenud ning ettevõtete kasumid on aastataguse ajaga võrreldes vähenenud, on suhteliselt nõrga majanduskeskkonna tingimustes oodata palgakulude kasvu pidurdumist ka järgmisel aastal.
Consumer price inflation has been below the forecast this year, mainly because energy prices have been cheaper and food prices have stopped rising.
Tarbijahindade inflatsioon on sel aastal olnud prognoositust aeglasem valdavalt energia odavnemise ning toiduainete hinnatõusu ärajäämise tõttu.
Prices for manufactured goods, which are mainly dependent on events in external markets, have also fallen.
Samuti on odavnenud tööstuskaubad, mille hinnad sõltuvad peamiselt välisturgude arengust.
The forecast is for consumer price growth to remain close to zero this year, and to be 0.1% for the year as a whole.
Prognoosi kohaselt jääb tarbijahindade kasv sel aastal nulli lähedale ning suureneb aasta kokkuvõttes 0,1%.
Inflation will rise to 1.3% next year, and to 2.4% the year after.
Inflatsioon kiireneb järgmisel ja ülejärgmisel aastal vastavalt 1,3% ja 2,4%ni.
The forecast for the main macroeconomic indicators for Estonia is shown in Table 1.
Eesti majanduse prognoos olulisemate näitajate kaupa on esitatud tabelis 1.
Difference from June forecast
Erinevus juuniprognoosist
20,48
20,48
21,80
21,80
0,31
0,31
0,03
0,03
0,01
0,01
Inflation (CPI), change (%)
Inflatsioon (THI), muutus (%)
Private consumption, change (%)
Eratarbimine, muutus (%)
General government consumption at constant prices, change (%)
Valitsemissektori tarbimine püsivhindades, muutus (%)
Gross fixed capital formation at constant prices, change (%)
Kapitali kogumahutus põhivarasse püsivhindades, muutus (%)
-5,7
-5,7
Unemployment rate (%)
Töötuse määr (%)
7,5
7,5
7,3
7,3
Employment in resident production units, change (%)
Hõive, muutus (%)**
Average gross monthly wages, change (%)
Keskmine brutokuupalk, muutus (%)
Private sector loan stock at the period end, change (%)
Erasektori laenujääk perioodi lõpus, muutus (%)
5,3
5,3
*   GDP and its component are shown as chain-linked values
*   SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena
Eesti Pank will publish a full-length economic forecast prepared together with other euro area central banks in December 2014.
Eesti Pank avaldab teiste euroala keskpankadega koostöös valmiva täispika majandusprognoosi 2014. aasta detsembris.
For further information:  Viljar Rääsk  Public Relations Office  Tel: 668 0745, 527 5055  Email: viljar.raask [at] eestipank.ee  Media queries: press [at] eestipank.ee
Lisateave:  Viljar Rääsk  Avalike suhete allosakond  Tel: 668 0745, 527 5055  E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee  Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
1 - On 8 September 2014, Statistics Estonia released a corrected estimate of growth in the second quarter and retrospectively revised the figures for the national accounts from 2000 onwards.
1 - Statistikaamet avaldas 8. septembril 2014 täpsustatud majanduskasvu hinnangu teise kvartali kohta ning revideeris tagasiulatuvalt rahvamajanduse arvepidamise näitajaid alates 2000. aastast.
At the same it started using ESA 2010, the new European system for national and regional accounts.
Samal ajal võeti kasutusele uus Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ESA 2010.
For more on the revision see. http://www.stat.ee/79710.
Vt revisjoni kohta täpsemalt http://www.stat.ee/79710.
2 - Applies from 2000 onwards 3 - http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/mobu/mb201409en.pdf
2 - Kehtib perioodi kohta alates 2000. aastast 3 - http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/mobu/mb201409en.pdf
The portfolio grew by 83 million euros from July, and its annual growth rate stood at 3.4%.
Võrreldes juuliga suurenes portfell 83 miljoni euro võrra ja selle aastakasv oli 3,4%.
The annual growth in the portfolio of corporate loans and leases remained at 5%, the same level as in the previous month.
Ettevõtetele antud laenu- ja liisinguportfelli aastakasv jäi eelmise kuu 5% juurde.
The volume of new short-term and long-term corporate loans and leases in August remained close to the average for this year.
Nii ettevõtetele antud uute lühiajaliste kui ka pikaajaliste laenude ja liisingute maht jäi augustis ligikaudu selle aasta keskmisele tasemele.
Annual growth in the long-term loan and lease portfolio is driven mainly by the real estate sector, but loan growth in manufacturing and the primary sector of agriculture, hunting, forestry and fishing has also been relatively fast.
Pikaajaliste laenude ja liisingute portfelli aastakasvu panustab enim kinnisvarasektor, aga ka tööstus- ja primaarsektori (hõlmab põllumajandust, jahindust, metsamajandust ja kalandust) laenukasv on olnud suhteliselt kiire.
Growth in the short-term loan and leasing portfolio has mainly been led by trade and manufacturing.
Lühiajaliste laenude ja liisingute portfelli kasvu veavad peamiselt kaubandus ja tööstus.
The volume of new loans to households remained at the same level in August as in earlier months.
Majapidamistele antud uute laenude maht jäi augustis varasemate kuude tasemele.
New housing loans of 70 million euros were taken out, which is about the same as in the preceding five months.
Uusi eluasemelaene võeti 70 miljoni euro eest, mis on umbes sama palju kui eelneval viiel kuul.
The housing loan portfolio continued to grow moderately and year-on-year growth reached 2.2% in August.
Eluasemelaenude portfell jätkas mõõdukat kasvu, mis ulatus augustis aastavõrdluses 2,2%ni.
Borrowing activity is aided by low interest rates.
Laenuaktiivsust toetavad madalad intressimäärad.
The average interest rate for housing loans issued in August remained at 2.5%, as it had been in July.
Augustis väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis eelmise kuu 2,5% tasemel.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was affected by individual large transactions with low interest rates, meaning the average rate fell to 2.3%.
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmist intressimäära mõjutasid üksikud suured madala intressimääraga tehingud, mistõttu keskmine intressimäär langes 2,3%le.
Loan quality remained essentially unchanged from previous months for the banks.
Pankade laenukvaliteet jäi ligikaudu eelmiste kuude tasemele.
The volume of loans overdue for more than 60 days increased slightly in August to make up 1.8% of the loan portfolio by the end of the month.
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht augustis pisut suurenes, moodustades kuu lõpuks 1,8% laenuportfellist.
The value of loans overdue by less than 60 days fell slightly at the same time.
Alla 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht samal ajal aga mõnevõrra vähenes.
Corporate deposits grew by 70 million euros over the month and their annual growth rate reached 10%.
Ettevõtete hoiused suurenesid kuuga 70 miljoni euro võrra ja nende aastakasv ulatus 10%ni.
Household deposits shrank slightly in August because of seasonal factors, but annual growth remained at a rapid 8%.
Majapidamiste hoiused augustis hooajalistel põhjustel veidi vähenesid, kuid aastakasv püsib kiire, 8%.
Deposits of the non-financial sector in August were slightly more than 9.5 billion euros.
Reaalsektori (ettevõtete ja majapidamiste) hoiuseid oli augustis veidi rohkem kui 9,5 miljardi euro väärtuses.
Financial sector statistics and their publication schedule
Vaata ka: finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
What solutions has Eesti Pank discussed for ensuring the equal accessibility of cash and payment services across Estonia?
Milliseid lahendusi on Eesti Pank arutanud ühtlase sularaha- ja makseteenuste kättesaadavuse üle-eestiliseks tagamiseks?
The principal position of Eesti Pank
Eesti Panga põhiseisukoht
Banking services are important and they need to be accessible to people and companies across Estonia.
Pangateenused on olulised ning seetõttu peavad olema elanikele ja ettevõtetele kättesaadavad üle Eesti.
It is reasonable for services to be provided efficiently and flexibly.
Mõistlik on teenust pakkuda tõhusalt ja paindlikult.
Answer by Governor of Eesti Pank Ardo Hansson to the Riigikogu, 22 September 2014
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni vastus Riigikogus 22. septembril 2014
(check against delivery)
(suuline kõne võib erineda kirjalikust)
I understand that people are worried about the accessibility of banking services across Estonia.
Ma mõistan, et inimesed on mures pangateenuste üle-Eestilise kättesaadavuse pärast.
Eesti Pank does not prefer any one means of payment over any other.
Eesti Pank ei eelista ühte makseviisi teisele.
Cash is an official means of payment and so Eesti Pank believes that it should be available through flexible solutions everywhere in Estonia.
Sularaha on ametlik makseviis ja seetõttu peaks Eesti Panga hinnangul olema kättesaadav paindlike lahendustena igal pool Eestis.
Eesti Pank works every day to supply Estonian companies and people with cash.
Eesti ettevõtete ja inimeste sularahaga varustamise nimel teeb Eesti Pank igapäevaselt tööd.
We provide a flexible cash service to the commercial banks, giving cash out and taking it in every working day, and in exceptional circumstances we can be even more flexible.
Pakume kommertspankadele sularahateenust paindlikult – anname sularaha välja ja võtame vastu kõikidel tööpäevadel, aga erakorraliste olukordade puhul oleme veelgi paindlikumad.
Tomorrow Eesti Pank will release ten-euro notes of the second series into circulation, and these are more secure and longer-lasting than the notes of the first series, with better security features.
Homme laseb Eesti Pank ringlusse eurode teise seeriasse kuuluvad 10eurosed rahatähed, mis on esimese seeria rahatähtedega võrreldes tugevamad ja vastupidavamad ning tõhusamate turvaelementidega.
As Governor of Eesti Pank I can confirm that cash is not going anywhere.
Eesti Panga presidendina soovin kinnitada, et sularaha ei kao kuskile.
I personally like to use cash and I am proud of the quality of the euro cash used in Estonia.
Mulle isiklikult meeldib sularaha kasutada ja olen uhke Eesti eurosularaha kvaliteedi üle.
Access to cash is important, and it is a complicated issue that doesn't have a quick and easy solution.
Sularaha kättesaadavus on oluline ja samal ajal keeruline mure, kus puuduvad kiired ja lihtsad lahendused.
This is why it needs to be discussed, and Eesti Pank is very pleased that we could be part of the working group set up by Minister of Economic Affairs and Infrastructure Urve Palo to look for solutions.
Just seetõttu tulebki seda arutada ning Eesti Pangal on hea meel, et me saame osaleda majandusminister Urve Palo kokku kutsutud töörühmas, mis peaks lahendusi pakkuma.
Eesti Pank believes that the issue of access to banking services across Estonia should not be handled under the Emergency Act, but this does not mean that it should be ignored.
Eesti Panga hinnangul ei ole pangateenuste üle-eestiline kättesaadavus teema, mida tuleks lahendada hädaolukorra seaduse kaudu, kuid see ei tähenda, et sellele murele ei peaks tähelepanu pöörama.
I will now answer questions about the Emergency Act first, and then questions about access to banking services.
Järgnevalt vastan esmalt hädaolukorra seadust puudutavale küsimusele ja seejärel käsitlen pangateenuste kättesaadavuse küsimust.
Coming to the first question of the interpellation, as Governor of Eesti Pank I have set minimum requirements for the provision of cash and payment services in case of emergency.
Tulles arupärimise esimese küsimuse juurde, siis ma Eesti Panga presidendina olen kehtestanud minimaalsed nõuded sularaha- ja makseteenuste osutamiseks hädaolukorras.
The Decree requires that the four largest banks in Estonia restore their normal services to 70% of their normal operational level within 12 hours in the event of an emergency.
Määrus nõuab, et neli suuremat panka Eestis taastaksid sularaha- ja makseteenused hädaolukorras 12 tunniga 70% ulatuses tavapärasest teenuse mahust.
How the banks restore their services is up to them, but they must describe their recovery plan to Eesti Pank, who then passes the information on to the Ministry of the Interior.
Kuidas pangad teenuse taastavad, on nende otsustada, aga nad peavad teenuse taastamise kava kirjeldama Eesti Pangale, kes omakorda edastab selle info siseministeeriumile.
As I understand it, the purpose of the Emergency Act is to see that vital services are restored in the event of an emergency.
Minu arusaamise järgi on hädaolukorra seaduse mõte tagada elutähtsate teenuste taastamine hädaolukorras.
It is not intended to cover cases where some people do not have day to day access to some important services.
Hädaolukorra seadus pole mõeldud lahendama seda, kui igapäevaselt pole inimestel ligipääsu mõnele olulisele teenusele.
Neither is it intended for the purpose of guiding trends in urbanisation and marginalisation.
Samuti pole hädaolukorra seadus loodud eesmärgiga mõjutada linnastumise-ääremaastumise trende.
That is an issue for regional policy, not one that requires solving under emergency powers.
Tegemist on regionaalpoliitikaga, mitte hädaolukorra lahendamise küsimusega.
Regional policy lies within the domain of the Riigikogu, the government and local authorities.
Regionaalpoliitika on Riigikogu, valitsuse ja kohalike omavalitsuste pärusmaa.
That said, cash circulation is an issue of importance for Eesti Pank, and we wish to be fully engaged in setting policy for cash circulation.
Teisalt on sularaharingluse küsimused Eesti Pangale olulised ja me soovime sularaharingluse poliitika kujundamises osaleda.
This brings me on to the second question in the interpellation, and the position of Eesti Pank on the accessibility of cash and payment services across Estonia.
See toob mind arupärimise teise küsimuse vastuse juurde, milleks on Eesti Panga seisukohad sularaha- ja makseteenuste üle-Eestilise kättesaadavuse teemal.
Eesti Pank's goals for cash are to supply the commercial banks with sufficient cash resources and to ensure the quality of the cash.
Eesti Panga eesmärk sularaharingluse vallas on varustada kommertspanku piisava sularahaga ja tagada sularaha kvaliteet.
Eesti Pank is not aware of any country anywhere where the central bank is responsible for operating the cash network serving people and companies directly.
Üheski riigis pole Eesti Panga teada keskpanga ülesandeks sularahavõrgustiku pidamine, mis teenindaks inimesi ja ettevõtteid.
It would require massive investment and fixed costs for Eesti Pank and the outcome would most likely be unwieldy and unclear for the public in their use of money.
See tähendaks Eesti Pangale väga suuri investeeringuid ja püsikulusid ning tulemus oleks tõenäoliselt kohmakas ja ebamõistlik avaliku raha kasutus.
The commercial banks are much better able to do this and do it more efficiently.
Kommertspangad saavad selle ülesandega paremini ja efektiivsemalt hakkama.
However, Eesti Pank is responsible for managing cash circulation, and we consider it important to engage in looking for ways of making sure services can be accessed across Estonia.
Samas on Eesti Panga ülesandeks sularaharingluse korraldamine ning me peame oluliseks osaleda lahenduste leidmisel, kuidas tagada teenuste kättesaadavus Eestis.
Access to banking services is a problem globally, this is not an issue that is unique to Estonia.
Pangateenuste kättesaadavus on globaalne probleem, tegu pole Eestile ainuomase probleemiga.
A parliamentary commission in Australia looked into the matter ten years ago, and similar questions have been discussed in Canada and Sweden and other countries.
Austraalias uuris parlamendi komisjon seda küsimust 10 aasta eest, sarnased küsimused on olnud aruteluks ka näiteks Kanadas ja Rootsis.
The trend is for the number of bank branch offices and cash machines to be cut, and this is happening everywhere in the world in response to advances in technology, trends in demography and changes in consumer preferences.
Pangakontorite võrgu ja pangaautomaatide kahanemine on trend, mis toimub terves maailmas, ning on seotud tehnoloogia arengu, demograafiliste tegurite ja tarbijate eelistuste muutumisega.
To some degree this is a natural evolution against which it would be pointless to stand.
Osaliselt on siin tegu loomuliku arenguga, millele pole mõistlik vastu seista.
Equally it creates problems of access to banking services, and such problems need to be resolved.
Samas toob see kaasa probleeme pangateenustele ligipääsetavuses ja need probleemid vajavad leevendamist.
Problems may arise particularly for the elderly or for people with impaired mobility, but they may also arise for small businesses or for those who live in the countryside or who do not use the internet.
Probleemid võivad tekkida vanemaealistel või liikumispuudega inimestel, aga ka väikeettevõtjatel või siis neil, kes elavad maal või ei kasuta internetti.
Services should not be provided exclusively to people who use the internet regularly, or only those who live in Tallinn or Tartu.
Teenuste pakkumisel ei tohiks ainsaks sihtgrupiks olla Tallinnas või Tartus elavad aktiivsed internetikasutajad.
The advances in technology have led electronic payments and internet banking to become very popular, and this has reduced the need for cash and the need for people to actually go into a bank branch.
Eelmainitud tehnoloogiline areng tähendab elektroonsete maksete ja internetipanganduse levikut, mis vähendavad vajadust nii sularaha kui ka pangakontori külastamise järele.
This has been driven by both supply and demand.
See areng on nii pakkumis- kui ka nõudluspoolne.