natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, immunisation programmes help reduce the social, psychological and financial burdens of disease on people and governments, reducing pressures on healthcare and social care systems and enabling people to pursue productive activities including education and employment.
Lisaks aitavad immuniseerimiskavad vähendada inimeste ja riikide haiguspõhist sotsiaalset, psühholoogilist ja rahalist koormust, vähendades survet tervishoiule ja sotsiaalhoolduse süsteemidele ning võimaldades inimestel osaleda tootlikus tegevuses, näiteks hariduses või tööhõives.
It means that people who cannot be vaccinated, for instance because they are too young or allergic to vaccine components, benefit from others being vaccinated, because the disease cannot easily spread in the community.
Seega on inimestele, keda ei saa vaktsineerida (nt seetõttu, et nad on liiga noored või allergilised vaktsiini koostisosade suhtes), kasulik, kui muud inimesed on vaktsineeritud, sest haigus ei saa kogukonnas enam kergesti levida.
These include babies, children, the elderly, people with weak immune systems, cancer patients, and people who cannot be vaccinated for medical reasons.
Need on imikud, lapsed, eakad, nõrga immuunsüsteemiga inimesed, vähipatsiendid ja inimesed, keda ei saa meditsiiniliste vastunäidustuste tõttu vaktsineerida.
In this way, vaccines indirectly protect others who are vulnerable to disease.
Seega kaitsevad vaktsiinid kaudselt isikuid, kes on haiguse suhtes vastuvõtlikud.
However, people cannot rely on community immunity for some infectious diseases.
Sellegipoolest ei saa inimesed loota kogukonnaimmuunsusele teatud infektsioonihaiguste korral.
When enough people in a population are immune to an infectious disease, the disease is then unlikely to spread from person to person.
Kui teatud populatsioonis on piisavalt palju inimesi immuunsed konkreetse nakkushaiguse vastu, on ebatõenäoline, et see haigus leviks inimeselt inimesele.
Community immunity occurs when enough people in a population are immune to an infectious disease
Kogukonnaimmuunsus tekib, kui populatsioonis on piisavalt palju inimesi, kes on immuunsed konkreetse nakkushaiguse vastu.
This is known as 'community immunity' (also referred to as 'herd immunity').
Seda nähtust nimetatakse kogukonnaimmuunsuseks ehk rühmaimmuunsuseks.
When symptoms do occur, they include:
Kui sümptomid tekivad, on need näiteks järgmised:
Two doses of the vaccine are needed for maximum protection.
Maksimaalseks kaitseks on vaja kaht vaktsiiniannust.
The first dose is given between 10 and 18 months of age in most European countries.
Enamikus Euroopa riikides manustatakse esimene annus 10-18 kuu vanuselt.
The MMR vaccine is safe and effective and has very few side effects.
MMR-vaktsiin on ohutu ja efektiivne ning sel on väga vähe kõrvalnähte.
red rash;
punane lööve;
Some vaccine recipients develop a non-infectious mild measles-like rash, typically 7-14 days after vaccination, which disappears within 1-3 days.
Mõnel vaktsiini saanutest tekib mittenakkuslik kerge leetritetaoline lööve (tavaliselt 7-14 päeva pärast vaktsineerimist), mis kaob 1-3 päevaga.
The second dose can be given one month or more after the first dose, in accordance with the national vaccination schedule.
Teise annuse tohib manustada vähemalt 1 kuu pärast esimest annust, vastavalt riiklikule vaktsineerimiskavale.
The only protection against rubella is vaccination.
Ainus võimalus punetiste eest kaitsta on vaktsineerimine.
Women who plan to become pregnant should check their vaccination status, as they cannot be vaccinated against rubella during pregnancy.
Naistel, kes kavatsevad rasestuda, tuleb kontrollida oma vaktsineerimisstaatust, sest raseduse ajal ei tohi punetiste vastu vaktsineerida.
In healthy individuals it is usually a mild disease.
Tervetel kulgeb haigus tavaliselt kergelt.
Up to 50% of people infected with rubella do not experience symptoms.
Sümptomeid ei teki kuni 50%-l nakatunutest.
The MMR (measles, mumps and rubella) vaccine is a combination vaccine that protects against measles, mumps and rubella.
MMR-vaktsiin on kombineeritud vaktsiin, mis kaitseb leetrite, mumpsi ja punetiste vastu.
How can rubella be prevented?
Kuidas punetisi ennetada?
However, if a woman gets rubella during the first three months of pregnancy, it is very likely to result in miscarriage or a baby born with congenital anomalies known as congenital rubella syndrome (CRS).
Kui rase nakatub punetistesse raseduse esimesel kolmandikul, võib see suure tõenäosusega põhjustada raseduse katkemist või kaasasündinud anomaaliatega (kaasasündinud punetistesündroomiga) lapse sündi.
Rubella (German measles) is a viral infection.
Punetised on viirusinfektsioon.
Mild reactions such as fever, redness or swelling at the injection site have been reported.
Teatatud on kergetest reaktsioonidest, näiteks palavikust ning süstekoha punetusest ja tursest.
The consequences for unvaccinated pregnant women that get rubella are particularly severe, due to the likelihood that contracting the disease during pregnancy can lead to miscarriage or CRS in their babies.
Eriti rasked on punetiste tagajärjed punetistesse nakatunud vaktsineerimata rasedatel tõenäosuse tõttu, et raseduse ajal tekkinud haigus võib põhjustada raseduse katkemist või kaasasündinud punetistesündroomi lapsel.
What are the symptoms of rubella?
Mis on punetiste sümptomid?
swollen lymph glands around the ears and the back of the head;
turses lümfisõlmed kõrva- ja kuklapiirkonnas;
How is rubella spread?
Kuidas punetised levivad?
Anyone who has not had the disease or who has not been vaccinated with the MMR vaccine is at risk of contracting rubella.
Risk nakatuda on igaühel, kellel ei ole varem olnud seda haigust või keda ei ole vaktsineeritud MMR-vaktsiiniga.
The rubella virus is spread via airborne droplets produced when the infected person coughs and sneezes.
Punetiste viirus levib nakatunu köhimisel ja aevastamisel tekkivate piiskadega õhu kaudu.
CRS can lead to deafness, cataracts and learning disabilities in the baby.
Kaasasündinud punetistesündroom võib põhjustada lapsel kurtust, kaesid ja õpiraskusi.
How is rubella treated?
Kuidas punetisi ravitakse?
Who is at risk of rubella?
Kes võib nakatuda punetistesse?
pain and inflammation of the joints in adults.
liigesevalu täiskasvanutel.
What are the complications of rubella?
Mis on punetiste tüsistused?
What is rubella?
Mis haigus on punetised?
Safety, quality and standards
Ohutus, kvaliteet ja standardid
The first vaccine was developed in the 18th century in the United Kingdom.
Esimene vaktsiin töötati välja 18. sajandil Ühendkuningriigis.
Serious side effects are very rare.
Raskeid kõrvalnähte esineb väga harva.
The vaccine can only be approved for use in the European Union (EU) and European Economic Area (EEA) after a scientific evaluation of the results of these tests to ensure its quality, safety and effectiveness.
Vaktsiin kiidetakse kasutamiseks heaks Euroopa Liidus (EL) ja Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) ainult pärast uuringutulemuste teaduslikku hindamist, et tagada kvaliteet, ohutus ja tõhusus.
Only then, after approval, can a vaccine be manufactured, marketed and used to protect people.
Ainult pärast heakskiitmist tohib vaktsiini toota, turustada ja kasutada inimeste kaitseks.
The last known naturally occurring case was recorded in 1977 in Somalia.
Teadaolevalt viimane kord haigestuti looduslikult rõugetesse 1977. aastal Somaalias.
The vaccine is continuously monitored to ensure it remains safe and effective.
Pidevalt toimub vaktsiini järelevalve, et tagada selle püsiv ohutus ja tõhusus.
As with any medicine, some people may experience side effects from a vaccine, but these are usually mild and short-lived.
Nagu mis tahes ravim, võib vaktsiin tekitada mõnel inimesel kõrvalnähte, kuid need on tavaliselt kerged ja lühiajalised.
The scientific experts evaluating vaccines always consider the benefits and any potential risks very carefully, in particular because vaccines are given to healthy people.
Teaduseksperdid, kes hindavad vaktsiine, kaalutlevad kasulikkust ja võimalikke riske alati väga hoolikalt, eriti seepärast, et vaktsiine kasutavad terved inimesed.
They mainly target diseases caused by viruses or bacteria.
Peamiselt on need suunatud viirus- ja bakterhaiguste vastu.
This evaluation needs to show that a vaccine's benefits in protecting people against diseases are far greater than any potential risk.
Hinnang peab tõendama, et vaktsiini kasulikkus inimeste kaitsmisel haiguste eest on oluliselt suurem kui mis tahes võimalik risk.
Nowadays, there are vaccines for many diseases.
Tänapäeval on vaktsiinid olemas paljude haiguste vastu.
Vaccines are used worldwide as a highly effective way to protect people from contracting infectious diseases.
Kogu maailmas kasutatakse vaktsiine väga tõhusa vahendina, millega kaitsta inimesi nakkushaigustesse nakatumise eest.
Smallpox is now eradicated worldwide in humans thanks to vaccination.
Rõuged on nüüd likvideeritud kogu maailma inimestel, tänu vaktsineerimisele.
Recently, a vaccine was developed against Ebola virus disease, and research is underway on vaccines to protect against human immunodeficiency virus (HIV).
Hiljuti töötati välja vaktsiin Ebola viiruse vastu ja arendamisel on vaktsiin, mis kaitseb inimese immuunpuudulikkuse viiruse (HIV) eest.
Before any new vaccine can be used, it has to undergo rigorous testing.
Enne uue vaktsiini kasutamist tehakse sellega põhjalikke uuringuid.
They also help to prevent the spread of diseases in the community.
Vaktsiinid takistavad ka haiguste levikut kogukonnas.
Research is ongoing to develop vaccines against more diseases.
Tehakse uuringuid, et arendada vaktsiine veel rohkemate haiguste vastu.
They can include mild fever, or pain or redness at the injection site.
Need on näiteks väike palavik või süstekoha valu või punetus.
Vaccines work by ‘teaching' a person's immune system (the body's natural defences) to defend itself against a specific disease.
Vaktsiinid valmistavad immuunsüsteemi (organismi looduslikke kaitsemehhanisme) ette kaitsma organismi konkreetse haiguse eest.
It was a vaccine against smallpox, a deadly disease.
See kaitses surmava haiguse rõugete, eest.
This is called the antigen.
Seda nimetatakse antigeeniks.
Immunity usually lasts for years, and sometimes for a lifetime.
Immuunsus kestab tavaliselt aastaid, vahel isegi kogu eluea.
The person is also at risk of complications.
Tal on ka risk saada tüsistusi.
This ‘ community immunity ' can only work if enough people are vaccinated.
See nn kogukonnaimmuunsus toimib üksnes juhul, kui vaktsineeritud on piisavalt inimesi.
The length of time varies by disease and by vaccine.
Kestus on eri haiguste ja vaktsiinide korral erinev.
Immunity through vaccination protects not only the immunised individual but also protects unvaccinated people in the community, such as infants who are too young to be vaccinated.
Vaktsineerimisel saadud immuunsus kaitseb peale vaktsineeritu ka vaktsineerimata inimesi kogukonnas, näiteks imikuid, kes on vaktsineerimiseks liiga noored.
Each virus and bacterium triggers a unique response in the immune system involving a specific set of cells in the blood, in the bone marrow and all over the body, called T-cells, B-cells, among others.
Iga viirus ja bakter tekitab immuunsüsteemis ainulaadse reaktsiooni, mis hõlmab teatud rakukogumit (nt T- ja B-rakke) vereringes, luuüdis ja kogu organismis
It will then quickly produce the right antibodies and activate the right immune cells to kill the virus or bacterium, protecting the person from the disease.
Immuunsüsteem toodab seejärel kiiresti õigeid antikehi ja aktiveerib konkreetset viirust või bakterit hävitavad immuunrakud, et kaitsta inimest haiguse eest.
Vaccines contain a greatly weakened or an inactivated (killed) form of a virus or bacterium that usually causes a disease, or a small part of the virus or bacterium.
Vaktsiinid sisaldavad tavaliselt haigust põhjustava, nõrgestatud või inaktiveeritud (hävitatud) viiruse või bakteri tüüpi või väikest osa.
Later, if the person comes into contact with the actual infectious virus or bacterium, their immune system will ‘remember' it.
Hiljem tegeliku nakkusviiruse või ‑bakteriga kokku puutudes immuunsüsteem nn mäletab seda.
Antibodies are special proteins that help kill the infectious agent.
Antikehad on valgud, mis aitavad hävitada nakkusetekitajat.
A vaccine stimulates an immune response, and a ‘memory' of the body to a specific disease, without causing the disease.
Vaktsiin stimuleerib immuunvastust ja organismi võimet teatud haigust hiljem nn mäletada, ilma tegelikult haigust põhjustamata.
When a person is given the vaccine, their immune system recognises the antigen as ‘foreign'.
Kui inimesele manustatakse vaktsiini, peab immuunsüsteem antigeeni võõraks.
In contrast, a person who becomes immune by getting the disease can expose other unvaccinated people to the disease.
Haigestumise tõttu immuunseks muutunud isik aga asetab teised, vaktsineerimata inimesed, haigestumisohtu.
The immune cells are trained to kill and make antibodies against the disease-causing agent.
Immuunrakke õpetatakse hävitama haigustekitajat ja tootma selle vastu antikehi.
Twitter Facebook Linked In Mail
Immuunvastus
information shared by other regulators.
muude reguleerimisasutuste jagatud teave.
This ensures that any possible risks are detected and managed as soon as possible.
See tagab, et kõik võimalikud riskid leitakse ja kõrvaldatakse võimalikult kiiresti.
It analyses many sources of data, including:
EMA analüüsib paljusid andmeallikaid, näiteks järgmisi:
reports from patients, parents and healthcare professionals;
patsientide, lapsevanemate ja tervishoiutöötajate teated;
For example, they can provide updated guidance to healthcare workers, or even restrict the use of a vaccine in certain groups.
Nad võivad näiteks anda tervishoiutöötajatele uuendatud juhised või isegi piirata vaktsiini kasutamist teatud rühmadel.
When needed, EMA and the other European regulators take action.
Vajaduse korral võtavad EMA ja Euroopa muud reguleerimisasutused meetmeid.
Once a vaccine is approved for use, EU/EEA national authorities and the European Medicines Agency (EMA), continually monitor side effects in people who have received the vaccine.
Kui vaktsiin on kasutamiseks heaks kiidetud, jälgivad ELi/EMP riiklikud ametiasutused ja Euroopa Ravimiamet (EMA), pidevalt kõrvalnähte inimestel, kes on saanud seda vaktsiini.
The process of monitoring the safety and managing the risks of medicines is called ‘pharmacovigilance'.
Ravimite ohutuse seiret ja nende riskide haldamist nimetatakse ravimiohutuse järelevalveks.
EMA checks new information on the safety of all vaccines available in Europe.
EMA kontrollib kõigi Euroopas turustatavate vaktsiinide uut ohutusteavet.
Patients, healthcare professionals and pharmaceutical companies should report all suspected side effects to their national medicines regulatory authority.
Patsiendid, tervishoiutöötajad ja ravimifirmad peavad teatama kõik võimalikud kõrvalnähud riigi ravimiametile.
For more information, see:
Lisateave:
EMA carefully assesses suspected side effects to determine if there is a causal link with the vaccine or not.
EMA hindab võimalikke kõrvalnähte hoolikalt, et leida, kas põhjuslik seos vaktsiiniga on olemas või mitte.
This helps to rule out the possibility that it was a coincidence or that it was caused by factors unrelated to the vaccine itself.
See aitab välistada, et kõrvalnähu põhjustas juhuslik kokkulangevus või tegurid, mis ei olnud vaktsiiniga seotud, näiteks haigus või vaktsineerimisega seotud ärevus.
Information on these reported suspected side effects is publicly available on the European database of suspected adverse drug reaction reports .
Teatatud oletatavate kõrvaltoimete teave on avaldatud ravimite võimalike kõrvaltoimete teatiste Euroopa andmebaasis .
More information on how to report suspected side effects can be found in the prescribing information or package leaflet or the European database of suspected adverse drug reaction reports .
Võimalike kõrvaltoimete teatamise lisateave on ravimiteabes, pakendi infolehel ja ravimite võimalike kõrvaltoimete teatiste Euroopa andmebaasis .
Monitoring vaccine safety & reporting side effects
kliinilised uuringud;
These include:
Need on järgmised:
Regulators check that their benefits are weighed against the risk of any reactions to them.
Reguleerimisasutused kontrollivad, et nende ainete kasulikkust võrreldakse nende tekitatavate võimalike reaktsioonide riskiga.
Whenever these substances are present at a level that might trigger a reaction in a sensitive or allergic individual, their presence is declared in the information provided to healthcare workers and patients on the vaccine.
Kui neid aineid esineb koguses, mis võib põhjustada reaktsiooni tundlikul või allergilisel isikul, deklareeritakse nende esinemine teabes, mis esitatakse vaktsiini kohta tervishoiutöötajatele ja patsientidele.
These substances are consistently controlled to ensure they are present at levels that have been shown to be safe.
Neid aineid kontrollitakse pidevalt, tagamaks, et need on vaktsiinis koguses, mis on tõendatult ohutu.
excipients: these are inactive ingredients, like water, or sodium chloride (salt), as well as the preservatives or stabilisers that help the vaccine remain unchanged during storage, keeping it active.
abiained - on mitteaktiivsed koostisosad, näiteks vesi või naatriumkloriid (keedusool), samuti konservandid või stabilisaatorid, mis soodustavad vaktsiini säilimist muutumatuna ladustamise ajal, säilitades samas selle aktiivsuse.
In addition to one or more antigens, there are other components in a vaccine.
Peale vähemalt ühe antigeeni on vaktsiinis ka muid koostisosi.
There may also be trace amounts of other substances used in the manufacturing process, such as ovalbumin (a protein found in eggs) or neomycin (an antibiotic).
Samuti võib vaktsiin sisaldada tootmisprotsessis kasutatud ainete jääke, näiteks ovoalbumiini (teatud munavalk) või neomütsiini (antibiootikum).
adjuvants: these improve the immune response to the vaccine by making the response stronger, faster and more sustained in time.
adjuvandid - parandavad immuunvastust vaktsiinile, muutes selle toime tugevamaks, kiiremaks ja püsivamaks (näiteks alumiinium);
For example, the package leaflet will state if there are special precautions for use of a vaccine in people with certain allergies, such as vaccines including trace amounts of egg in people with an egg allergy.
Nii on pakendi infolehel kirjas, mis eriettevaatusmeetmeid tuleb võtta vaktsiini kasutamisel teatud allergiatega inimestel, näiteks munaallergiaga inimestel munajääke sisaldavate vaktsiinide korral.
Twitter Facebook Linked In Mail
Vaktsiini koostisosad
When to avoid vaccination
Millal mitte vaktsineerida?
Immunocompromised patients also benefit from those around them being fully vaccinated (such as family members, caregivers), as then they are also indirectly protected.
Immuunpuudulikkusega patsientidele on kasulik, kui nende lähedased (nt pereliikmed ja hooldajad) on täielikult vaktsineeritud, sest see kaitseb neid kaudselt.
Anaphylaxis is a rare, rapid, extreme allergic reaction which can cause shock, swelling and difficulty breathing.
Anafülaktiline reaktsioon on harvaesinev, kiire ja äärmuslik allergiareaktsioon, mis võib tekitada šoki, turse ja hingamisraskusi.
Certain immune system disorders (e.g. congenital immune deficiencies), or medical treatments (e.g. chemotherapy, a bone marrow or other organ transplant, or high doses of steroids) are contraindications for some vaccines, such as measles, mumps, rubella, varicella or oral typhoid.
Teatud immuunsüsteemi häired (nt kaasasündinud immuunpuudulikkus) ja ravimeetodid (nt keemiaravi, luuüdi- või elundisiirdamine või suures annuses steroidid) on vastunäidustus teatud vaktsiinide kasutamiseks (nt leetrite, mumpsi, punetiste, tuulerõugete vaktsiin ja suukaudne tüüfusevaktsiin).
In some cases, the completion of the immunisations needed is recommended prior to the start of a treatment, as during the treatment the patient may be at higher risks of infection.
Mõnel juhul on soovitatav ravi alustada alles pärast vaktsineerimist, sest ravi ajal võib patsiendil olla suurem nakatumisrisk.
It usually occurs within minutes of exposure to the source of the allergy.
Tavaliselt tekib see allergiat põhjustava ainega kokkupuute järel mõne minutiga.
A vaccine is contraindicated to those allergic to any of the vaccine active substances or ingredients as listed in the product information.
Vaktsiin on vastunäidustatud inimestele, kes on allergilised vaktsiini toimeainete või muude koostisosade suhtes, mis on loetletud ravimiteabes.
Some vaccines are contraindicated during pregnancy, such as measles, mumps and rubella.
Mõni vaktsiin on vastunäidustatud raseduse ajal, näiteks vaktsiin leetrite, mumpsi ja punetiste vastu.
Women of childbearing age should discuss with their healthcare provider which vaccines are recommended before, during and after pregnancy.
Fertiilses eas naised peavad küsima arstilt, mis vaktsiine soovitatakse kasutada raseduse eel, ajal ja järel.
There may be other contraindications for specific vaccines, which need discussing with the healthcare provider.
Konkreetsetel vaktsiinidel võib olla muid vastunäidustusi, mida tuleb arutada arstiga.
Every effort should be made to see that women receive all routinely recommended vaccines before they reach child-bearing age.
Tuleb teha kõik võimalik, et naised saaksid kõik soovitatavad tavavaktsineerimised enne fertiilsesse ikka jõudmist.
Someone who experiences an anaphylactic or other serious allergic reaction following a certain vaccine should not be given that vaccine again, unless the vaccine is definitively ruled out as the cause.
Kui teatud vaktsiini kasutamise järel on esinenud anafülaktiline reaktsioon või muu raske allergiareaktsioon, ei tohi sama isik enam sama vaktsiini saada, v.a kui on täielikult välistatud, et reaktsiooni põhjustas vaktsiin.
A history of 'anaphylactic' or other serious allergic reaction after receiving a vaccine is a contraindication to further doses of that vaccine.
Vaktsiiniannuse saamise järel tekkinud anafülaktiline reaktsioon või muu raske allergiareaktsioon on vastunäidustus sama vaktsiini edasiste annuste saamiseks.
A vaccine may be contraindicated for certain people, meaning they should not receive it. Possible contraindications should be always discussed with the healthcare provider before receiving a vaccine.
Võimalikke vastunäidustusi tuleb alati arutada arstiga enne vaktsineerimist.
Read more About us .
Loe rohkem
Vaccines protect people during different stages of life.
Vaktsiinid kaitsevad inimesi erinevates eluetappides.
The main purpose of this website is to provide accurate, objective, up-to-date evidence on vaccines and vaccination.
Veebisaidi peamine eesmärk on pakkuda täpseid, objektiivseid ja ajakohaseid tõendeid vaktsiinide ja vaktsineerimise kohta.
European Vaccination Information Portal
Euroopa vaktsineerimise infoportaal
Vaccination protects the vaccinated persons and those around them who are vulnerable to the diseases...
Vaktsineerimine kaitseb vaktsineerituid ja neid ümbritsevaid isikuid, kes on haiguste suhtes...
When to vaccinate
Millal vaktsineerida?
Vaccination protects individuals against diseases that could have serious consequences for...
Vaktsineerimine kaitseb üksikisikuid haiguste eest, millel võivad olla rasked tagajärjed.
Vaccines are recommended for different age...
Vaktsiine soovitatakse eri vanuserühmadele...
Trusted sources
Punetised
Pertussis is a highly infectious bacterial disease involving the lungs and airways.
Leetrid on väga nakkav viirushaigus, millesse võib nakatuda mis tahes vanuses ja mis võib levida ulatuslikult.
This website does not contain any specific information on the ongoing development of vaccines against COVID-19.
See on Euroopa Liidu algatus, mis töötati välja pärast nõukogu soovitust vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta , mis võeti vastu detsembris 2018.
They just take into account different circumstances and health systems.
Need üksnes arvestavad riigi tingimusi ja tervishoiusüsteemi.
The differences between vaccination schedules do not mean that some are better than others.
Eri riikide vaktsineerimiskavade erinevus ei tähenda, et mõni oleks teistest parem.