natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prime Minister Ansip confirmed that the members of the Estonian Defence Forces will remain in Afghanistan for as long as they are required.
Peaminister Ansip kinnitas, et Eesti Kaitseväelased jäävad Afganistani seni kuni neid siin vajatakse.
“The Estonian people comprehend the value of freedom.
„Eesti inimesed mõistavad vabaduse väärtust.
By helping to resolve security problems here, we prevent their spread to our home.
Aidates lahendada julgeolekuprobleeme siin väldime me nende levikut oma koju.
He also added,
Ühtlasi ta lisas: „
“We believe that NATO’s current military-political strategy, which focuses on guaranteeing the security of the civilian population and expanding the presence of the Afghan government, will be successful.
Usume, et NATO praegune sõjalis-poliitiline strateegia, mis keskendub elanikkonna julgeoleku tagamisele ning Afganistani valitsuse kohaloleku laiendamisele toob edu.
Estonia supports this approach and will continue to contribute to the ISAF mission in Afghanistan for as long as is necessary.”
Eesti toetab sellist lähenemist ning jätkab panustamist ISAF-i Afganistani niikaua kui see on vajalik.“
At the meeting with Vygaudas Ušackas, EU Special Representative and Head of the EU Delegation designate to Afghanistan, the discussions included, among other issues, the need to internally co-ordinate the general concepts related to the Afghanistan mission, which, due to various political cultures and historical experiences, are treated differently in the international community.
Kohtumisel Euroopa Liidu delegatsiooni juhi ja eriesindaja Vigaudas U¹ackasega räägiti muu hulgas vajadusest kooskõlastada Euroopa Liidu siseselt Afganistani missiooniga seotud üldmõisteid, mida erinevatest poliitkultuuridest ja ajaloost tingituna käsitletakse rahvusvahelises kogukonnas erinevalt.
The Prime Minister also participated in the celebration of Europe Day at the headquarters of the European Union delegation.
Peaminister osales ka Euroopa Liidu delegatsiooni majas Euroopa päeva tähistamisel.
The Prime Minister thanked the United States for the support andassistance given to Estonia.
Mart Siimann tänas suursaadikukaudu Ameerika Ühendriike Eestile osutatud toetuse ja abieest.
Current Estonian-Russian relations and possibilitiesfor their development were also mentioned, and the progress of WTOtalks.
Kohtumisel puudutati ka Eesti-Vene suhetehetkeseisu ja arenguvõimalusi ning WTO läbirääkimistekäiku.
In Ambassador Taylor's opinion, Estonian-American economic relationsof the past five years have become more active.
Suursaadik Taylor avaldas arvamust, et Eesti ja USA majandussuhted on viimastel aastatel oluliseltaktiviseerunud.
They discussed possibilitiesfor increased U.S. investment and the matter of privatization of theEstonian Energy complex.
Kõneluses arutati võimalusi USAinvesteeringute kasvuks ning peatuti ka Eesti energeetikakompleksierastamise küsimustel.
Rõivas said that the conclusion of ambitious agreement is vital in the situation where we want to avoid irreversible influence on environment.
Rõivase sõnul on ambitsioonika kokkuleppe sõlmimine ülioluline olukorras, kus me soovime ära hoida pöördumatu mõju keskkonnale.
Prime Minister Rõivas added that in order to combat climate change, it is important to make maximum use of new and sustainable technologies, including innovative ICT solutions.
Peaminister Rõivas lisas, et võideldes kliimamuutusega, on oluline kasutada maksimaalselt uusi ja säästvaid tehnoloogiaid, sealhulgas innovaatilisi IKT-lahendusi.
“Smart economic growth cannot be achieved on the account of environment,”
"Arukas majanduskasv ei tule keskkonna arvelt,"
Rõivas gave an example of how the mere use of digital signature and efficiency resulting therefrom enable Estonia to save 2 percent of its annual GDP.
Rõivas tõi näite, et ainuüksi tänu digiallkirjale ja sellest tulenevale efektiivsusele säästab Eesti riik aastas 2 protsenti SKPst.
“Imagine the whole world is using digital signature,”
"Kujutage ette, kui kogu maailm kasutaks digiallkirja,"
suggested Rõivas to the heads of government.
tõstatas Rõivas valitsusjuhtide ees küsimuse.
Photos of the presentation made by Rõivas: https://www.dropbox.com/sh/d34h624owj3c5vh/AADSJuVf1owZnoiUylJ9Gx7Ta?dl=0 More pictures of the UN Climate Change Conference: https://www.dropbox.com/sh/b431yc2y285g5vw/AADgIalQxGlLrJcAH9rd0aJTa?dl=0
Fotod Rõivase esinemisest: https://www.dropbox.com/sh/d34h624owj3c5vh/AADSJuVf1owZnoiUylJ9Gx7Ta?dl=0 Veel pilte ÜRO kliimakonverentsilt: https://www.dropbox.com/sh/b431yc2y285g5vw/AADgIalQxGlLrJcAH9rd0aJTa?dl=0
Background on Paris Climate Change Conference:
Pariisi kliimakonverentsi taust:
As climate changes, mitigation and adaptation related thereto and dealing with the occurred damages constitute global problem, international cooperation must be done to solve this challenge, the efforts made by individual countries are not sufficient.
Kuna kliimamuutused, nende leevendamine, nendega kohanemine ning juba toimunud kahjuga tegelemine on ülemaailmne probleem, tuleb teha selle lahendamiseks rahvusvahelist koostööd, üksikute riikide eraldi tegutsemisest ei piisa.
Therefore, the objective of Paris Climate Change Conference taking place from 30.11 to 11.12.2015 is to adopt a new global climate agreement, i.e. the so-called Paris agreement.
Seetõttu soovitakse sõlmida Pariisis, 30.11-11.12.2015. toimuval kliimakonverentsil uus ülemaailmne kliimalepe ehk nn Pariisi kokkulepe.
The discussions between the heads of state and government started on 30.11 and the agreement is expected to be concluded on 11.12.2015.
30.11 algasid kõnelused riigi- ja valitsusjuhtide osalusel ning leppeni loodetakse jõuda 11.12.2015.
The objective of Paris agreement is to keep under control dangerous climate changes, agree on developing the world with reduced greenhouse gas emission and take steps towards climate resilient future.
Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida kontrolli all ohtlikke kliimamuutusi, leppida kokku maailma arenemises vähese kasvuhoonegaaside heitega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelise tuleviku poole.
It means that greenhouse gas emissions must be reduced quickly enough to keep global average temperature rise below 2°C and countries have to adapt to the unavoidable impact of climate change.
See tähendab, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleb vähendada piisavalt kiiresti, et hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu alla 2°C; samuti tuleb riikidel kohaneda kliimamuutuste vältimatu mõjuga.
By joining this agreement, the countries will disclose their target levels for reducing greenhouse gases (the planned contributions to be determined at national level) for the next period of 2020.
Leppega liitumisel avalikustavad riigid oma kasvuhoonegaaside vähendamise sihttasemed (kavandatavad riiklikult kindlaks määratud panused) 2020. aasta järgseks perioodiks.
Countries have different attitudes towards the period of the agreement and therefore this condition is subject to negotiations.
Leppe perioodi osas on riikidel erinevad seisukohad, seetõttu on see üks läbiräägitavaid tingimusi.
The planned contributions to be determined at national level would be presented in a transparent, measurable and comparable manner.
Kavandatavad riiklikult kindlaks määratud panused oleksid esitatud läbipaistval, mõõdetaval ja võrreldaval kujul.
For the first time, Paris agreement establishes that in the coming years and decades all the countries must, depending on their domestic conditions, take concrete actions to reduce emissions.
Pariisi kokkulepe näeb esimest korda ette, et kõik riigid võtaksid, vastavalt riigisisestele oludele, lähiaastail ja –kümnendeil kasutusele konkreetsed heitkoguste vähendamise tegevused.
The countries that joined the United Nations Framework Convention on Climate Change in 1992 were rigorously divided into “developed countries” and “less developed countries”.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooniga 1992. aastal liitunud riigid jagati jäigalt „arenenud maadeks“ ja „arengumaadeks“.
Although all the countries were obliged to take action, only 42 developed countries were subjected to the obligation to reduce emissions and support other countries.
Kuigi kõik riigid olid kohustatud tegutsema, lasus heitkoguste vähendamise ja teiste riikide toetamise kohustus ainult 42 arenenud riigil.
In the past 20 years, the European Union has been most actively engaged in reducing emissions.
Viimase 20 aasta jooksul on heitkoguste vähendamisega kõige aktiivselt tegelenud Euroopa Liit.
Although the developed countries played an important role in stepping up climate changes in the past, their emissions make up only 34% of global emissions today.
Kuigi minevikus oli arenenud maade osa kliimamuutuste hoogustamises suur, siis praegu moodustavad heitkogused vaid 34% maailma heitkogustest.
The countries with emerging economies are catching up fast with developed countries (e.g. the emission of China accounts for approximately a quarter of global emission).
Tärkava majandusega riigid jõuavad arenenud maadele väga kiiresti järele (ainuüksi Hiina heitkogus on ligikaudu veerand ülemaailmsest).
Thus, the new agreement should distinguish the countries in the manner which better reflects the changing economic conditions, including the places with the fastest growing economies and emissions.
Seetõttu peaks uus lepe riike eristama viisil, mis väljendaks paremini muutuvaid majanduslikke olusid, sealhulgas seda, kus majandus ja heitkogused kõige kiiremini kasvavad.
At the same time, the developed countries must continue to fulfil an exemplary role in reducing emissions and supporting those in need.
Samal ajal peavad arenenud riigid jätkuvalt olema teistele maadele eeskujuks heitkoguste vähendamisel ja toetama abivajajaid.
"Estonia has done quite the impossible.
„Eesti on saanud hakkama päris võimatuga.
said the Head of Government in his most important speech of the year.
Tehtu krooniks saab euro kasutuselvõtt Eestis,“ ütles valitsusjuht oma aasta tähtsaimas kõnes.
In his speech Ansip reminded the audience that three years ago the economic growth rate was 7 percent, employment was rising and unemployment falling.
Ansip tuletas oma sõnavõtus meelde, et kolm aastat tagasi oli majanduskasv seitse protsenti, tööhõive tõusis ja tööpuudus vähenes.
To the contrary, a fleet of critics preached of how pointless it was to gather reserves in some foreign bank and that we should start new spending projects worth billions and take huge loans as a state to finance them.
Vastupidi, tollal jutlustas terve hulk kriitikuid sellest, et reservide kogumine kusagile välismaa pankadesse on mõttetu, et tuleks alustada veel mitmete miljardite mahus uusi kuluprojekte ja nende rahastamise tarbeks riigile ohtralt laenu kaela võtta.
The Government went the other way, the way of common sense, and gathered reserves in good times,”
Valitsus läks teist, terve mõistuse teed ja kasvatas headel aegadel reserve,“ meenutas Ansip ning lisas, et valitsus viis läbi ka tööturu- ja haigushüvitiste reformi ning surus avalikud kulutused karmidesse raamidesse.
The Head of Government reminded the audience in his speech how a year ago loud voices called for cutting pensions.
Samuti meenutas valitsusjuht oma kõnes, kuidas aasta tagasi kostsid häälekad hüüatused vähendada pensione.
“It was claimed that without cutting them it would be impossible to improve the fiscal position and that Estonia would fail.
„Väideti, et ilma ei ole võimalik eelarvepositsiooni parandada, et Eesti ei saa hakkama.
assured the Prime Minister.
Saime,“ kinnitas peaminister.
Since 2004 the Government has managed to more than double pensions.
Alates 2004. aastast on valitsusel õnnestunud pensione rohkem kui kahekordistada.
“Is it populist to raise pensions by five percent in difficult times?
„Selle peale küsigem: kas see on populism, et tõstsime ka raskel ajal pensioni viis protsenti?
said Ansip.
Euroopalikus kultuuriruumis pole kombeks pensione vähendada kuniks kõik teised võimalikud valikud on ammendunud,“ ütles Ansip.
The Prime Minister finds that in comparison with previous years there is more affection and less upstart egoism.
Peaministri sõnul on varasemate aastatega võrreldes rohkem hoolivust ja vähem tõusiklikku egoismi.
"And why?
„Ja miks?
Estonia is among the first countries in Europe to prepare a legal framework for regulated ride-sharing.
Eesti on üks esimesi Euroopa riike, mis on loomas seadusandlikku raamistikku kokkuleppevedude reguleerimiseks.
Estonia's Tax and Customs Board is also the first in the world to establish in cooperation with Uber an option for natural persons to declare their income from Uber automatically.
Samuti on Eesti Maksu- ja Tolliamet koostöös Uberiga loonud esimesena maailmas võimaluse füüsilistele isikutele Uberi kaudu teenitud tulude automaatseks deklareerimiseks.
This cooperation between Estonia and Uber is already becoming a model for several other European countries.
Eesti ja Uberi koostöö on juba eeskujuks mitmetele Euroopa riikidele.
Plouffe said.
ütles Plouffe.
Prime Minister Rõivas presented an Estonian e-residency card to Plouffe at the meeting.
Peaminister Rõivas kinkis Plouffe'ile kohtumisel Eesti e-residendi kaardi.
Photos from the meeting: https://www.dropbox.com/sh/6ev862oy3wrdk8y/AABJFbTctGLceroJNVaqdSg9a?dl=0
Fotod visiidilt (täieneb jooksvalt): https://www.dropbox.com/sh/6ev862oy3wrdk8y/AABJFbTctGLceroJNVaqdSg9a?dl=0
Siimann told Klaiber that NATO membershipis Estonia's security priority.
Siimann kinnitas Klaiberile, et Eestijulgeolekupoliitiliseks prioriteediks on NATOga liitumine.
The Prime Minister said that Estonia plans to increase consistentlyits defense appropriations in the national budget and waits from the NATOsummit meeting in Washington "more information and a firmer message."
Peaministri sõnul kavatseb Eesti järjekindlalt suurendadakaitsekulutuste osakaalu riigieelarves ning ootab NATO Washingtoni tippkohtumiselt"rohkem informatsiooni ning kindlamat sõnumit."
Klaiber said that he is sure the day will arrive when Estonia will bein NATO.
Klaiberi sõnul on ta kindel, et tuleb päev, mil Eesti NATO-seejõuab.
"It is apparent that the day will not come next year, but it willcome,"
"See päev ei tule ilmselt küll järgmisel aastal,kuid ta tuleb,"
Klaiber added that he thinks that Estonia knows what it wants.
Klaiber lisas, et tema arvates Eesti teab, mida ta tahab.
"Youhave established for yourself a very clear picture where you want to go.We followed with satisfaction your invitation to start negotiations withthe European Union."
"Olete loonudendale väga selge pildi sellest, kuhu te tahate välja jõuda.Jälgisime rahuloluga Teie kutsumist Euroopa Liidu läbirääkimistele."
In his opinion, Estonia is moving toward NATO in a professional mannerand that is apparent not only in the activity of top officials.
Tema sõnul liigub Eesti ka NATO suunas professionaalselt ningsee ei avaldu mitte ainult tippametnike tegevuses.
"It isapparent also in the young soldier that is participating in the NATO PartnershipProgram in the name of peace,"
"See avaldub kasvõi selles noores sõduris, kes osalebNATO programmis" Partnerlus rahu nimel","
said Klaiber.
ütles Klaiber.
Siimann gave Klaiber a brief overview of Estonian-Russian governmentalcommission's work and noted that the creation of the commission was ofitself a large step forward in Estonian-Russian relations.
Siimann andis Klaiberile lühikese ülevaate Eesti-Vene valitsuskomisjonitööst ning nentis, et komisjoni loomine iseenesest oli Eesti-Venesuhetes suureks sammuks edasi.
"Unfortunately,the change in governments in Russia has interfered with the commission'swork.
"Kahjuks on komisjoni tööd seganudvalitsustevahetused Venemaal.
said Siimann.
lisas Siimann.
Prime Minister meets with highNATO official.
Peaminister kohtus kõrgeametnikuga NATOst
“I hope that our current experience will encourage us to find more areas for cooperation.”
„Ma loodan, et senine kogemus innustab meid leidma uusi valdkondi, kus koostööd teha.“
The goals are ambitious and more than 150 specific initiatives have been planned for the implementation thereof in the field of macroeconomic environment, competitive business environment and education and labour market.
Eesmärgid on ambitsioonikad ning nende elluviimiseks on planeeritud üle 150 konkreetse algatuse makromajanduskeskkonna, konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna ning hariduse ja tööturu vallas.
During the compilation of the plan, new ideas have already been collected, which could contribute to increasing competitiveness.
Kava koostamise käigus on juba kogutud uusi ideid, mis võiksid kaasa aidata konkurentsivõime tõstmisele.
These ideas have been submitted for public discussion at the participation web.
Need ideed on osalusveebis esitatud avalikuks aruteluks.
New ideas are also welcome on all topics related to the plan.
Samuti on oodatud uued ettepanekud kõikidel kava teemadel.
The economic growth plan can be accessed at the participation web at www.osale.ee and proposals submitted until 17 August.
Osalusveebis aadressil www.osale.ee saab majanduskasvu kavaga tutvuda ning oma ettepanekuid esitada kuni 17.augustini.
The plan will be introduced to the Riigikogu after the public discussions, and submitted to the government for approval in October.
Kava tutvustatakse pärast avalikke arutelusid Riigikogule ning esitatakse valitsusele kinnitamiseks oktoobris.
The participation web www.osale.ee allows to have one’s say in what is going on in the society, and submit proposals to the government.
Osalusveeb www.osale.ee on võimalus kaasa rääkida ühiskonnas toimuva suhtes ning esitada valitsusele ettepanekuid.
Public discussion of the employment plan: https://www.osale.ee/konsultatsioonid/index.php?page=consults&id=57
Tööhõive kava avalik arutelu: https://www.osale.ee/konsultatsioonid/index.php?page=consults&id=57
According to Rõivas, the NATO presence in Estonia and in neighbouring countries should be further increased.
Rõivase hinnangul tuleb NATO kohalolekut Eestis ja lähiriikides veelgi suurendada.
Prime Minister Rõivas stressed that the Estonian government is fully committed to implementing the decisions of the Wales Summit and strengthening NATO deterrence, including the permanent presence of allies in the Baltic region: “
Peaminister Rõivas toonitas, et Eesti valitsus on täielikult pühendunud Walesi tippkohtumise otsuste elluviimisele ja NATO heidutushoiaku, sh. liitlaste püsiva kohaloleku, tugevdamisele Balti regioonis: “
We discussed the following steps with General Breedlove, including an increase in the presence of allies and the advance positioning of equipment in Estonia.
Arutasime kindral Breedlovega järgmisi samme, sealhulgas liitlaste kohaloleku suurendamist ja varustuse eelpositsioneerimist Eestis.
We received assurances that Estonia’s planned investments in expanding the central training field of the defence forces and building barracks and warehouses for the allies will contribute to the fast increase in the presence.”
Saime kindluse, et Eesti plaanitavad investeeringud Kaitseväe keskpolügoni laiendamisse ning liitlastele kasarmute ning laohoonete ehitamisse aitavad kohaloleku kiirele suurendamisele kaasa.”
It is expected that the government will make the necessary decisions for increasing the presence of allied forces by next Thursday.
Valitsus teeb liitlaste kohaloleku suurendamiseks vajalikud otsused eeldatavalt juba järgmisel neljapäeval.
The total investment is more than 40 million euros, which will enable Estonia to host an increased number of allied troops and station the advance positioning equipment, tank practice field and NATO Staff in Estonia.
Kokku investeeritakse enam kui 40 miljonit eurot ning see võimaldab Eestil võõrustada senisest suuremal hulgal liitlaste vägesid ning rajada Eestisse ka varustuse eelpaigutuse, tankide harjutusala ning NATO staabi.
Photos: https://valitsus.ee/et/galeriid/kohtumine-nato-euroopa-vagede-ulemjuhata...
Fotod: https://valitsus.ee/et/galeriid/kohtumine-nato-euroopa-vagede-ulemjuhata...
Kohtumine NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Philip M. Breedlove’iga 13.02.2015
Kohtumine NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Philip M. Breedlove’iga 13.02.2015
When speaking about the preparations for the UN Climate Change Conference in Copenhagen, Prime Minister Ansip stressed that Estonia regards the achievement of the efficient and large-scale post-Kyoto climate agreement to be important.
Kõneldes Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimakonverentsi ettevalmistustest rõhutas peaminister Ansip, et Eesti peab oluliseks tõhusa ja laiaulatusliku post-Kyoto kliimalepingu saavutamist.
he said.
„Uus rahvusvaheline kliimalepe on lisaks keskkonnakaitsele oluline ka majanduse elavdamise aspektist,“ ütles ta.
The heads of government discussed the economic situation of the region and generally declared that the situation is improving.
Valitsusjuhid käsitlesid regiooni majandusolukorda ning nentisid valdavalt, et olukord on paranemas.
The Prime Ministers also exchanged information about the efficiency of the measures implemented for economic recovery in their countries and discussed further steps for the strategies for coming out of the crisis.
Samuti vahetasid peaministrid infot oma riikides rakendatud majanduse elavdamise meetmete tõhususe üle ja arutasid edasisi samme kriisist väljumise strateegiate osas.
Prime Minister Ansip noted that during the course of the global crisis that started last autumn, Estonia has quickly adapted to the new circumstances.
Peaminister Ansip märkis, et Eesti on eelmise aasta sügisel alanud üleilmse kriisi järel uute oludega kiiresti kohanenud.
This year, the Estonian government has improved the budget position of the government sector by BEEK 19.1 or 9% of GDP.
Eesti valitsus on valitsussektori eelarvepositsiooni tänavu parandanud 19,1 miljardi krooni ehk 9% ulatuses SKPst.
Also, the loan burden of the Estonian government sector is one of the smallest in the region as well as in the European Union.
Samuti on Eesti valitsussektori võlakoormus üks väiksemaid nii regioonis kui ka Euroopa Liidus.
Ansip also pointed out that if Estonia can meet all Maastricht criteria, mainly the budget deficit criterion, it will be possible to adopt the Euro in Estonia already in 2011.
Ühtlasi tõstis Ansip esile, et kui Eesti suudab täita kõik Maastrichti kriteeriumid, eelkõige eelarvedefitsiidi kriteeriumi, on Eestis võimalik võtta euro kasutusele juba 2011. aastal.
he said.
„Euroalaga ühinemine loob Eestile parimad eeldused majanduse uueks kasvutsükliks,“ ütles ta.
The NB8 cooperation format includes Sweden, Finland, Norway, Iceland, Denmark, Estonia, Latvia and Lithuania.
NB8 koostööformaadis osalevad: Rootsi, Soome, Norra, Island, Taani, Eesti, Läti ja Leedu.
The meeting will take place simultaneously with the session of the Nordic Council.
Kohtumine leiab aset samaaegselt Põhjamaade Nõukogu istungiga.
More information: https://www.canneslions.com/lions_innovation/
Täiendav info: https://www.canneslions.com/lions_innovation/
According to him, stability and peace in the West-Balkans is important for Estonia.
Tema sõnul on Eesti jaoks oluline stabiilsus ja rahu Lääne-Balkanil.
“It is most important to believe that the future of your country is in your own hands,”
„Kõige olulisem on uskuda, et teie riigi tulevik on teie endi kätes,“ sõnas Ansip, kelle sõnul on reformide läbiviimine vajalik riigi enda jaoks, rahvusvahelised tegutsejad saavad kohal olla ning vajadusel oskuste, kogemuste ja materiaalsete vahenditega abistada euro-atlantilise integratsiooni tagamisel.
According to Ansip, Estonia is continuously ready to assist Kosovo in solving the challenges it is facing, and share its transition and reform experience.
Ansipi sõnul on Eesti jätkuvalt valmis Kosovot tema ees seisvate väljakutsete lahendamisel abistama ning jagama oma ülemineku- ning reformikogemusi.
Right now, close cooperation in the field of e-governance is in progress.
Juba praegu on käimas tihe koostöö e-valitsemise valdkoldkonnas.
At the meeting, it was noted that cooperation towards the development of economic relations may continue.
Kohtumisel tõdeti, et koostööd saab jätkata majandusalaste suhete arendamisel.