natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Prime Minister mainly referred to the isolation of the electricity market of the Baltic States.
Eelkõige pidas peaminister silmas Balti riikide elektrituru isoleeritust.
Andrus Ansip stated that several energy cooperation projects are already under discussion.
Andrus Ansip nentis, et juba praegu räägitakse mitmetest energiakoostöö projektidest.
He stressed that these must be launched before the countries find separate and less efficient solutions for covering their electricity needs.
Ta rõhutas, et need tuleb käivitada enne kui riigid jõuavad igaüks omaette leida vähetõhusaid lahendusi oma elektrivajaduse katmiseks.
In parallel with energy issues, the Prime Minister thinks greater attention must be paid to the environment as well, which in the context of the Baltic Sea mainly means marine safety.
Energiaküsimustega paralleelselt tuleb peaministri järgi suuremat tähelepanu pöörata ka keskkonnale, mis Läänemerekontekstis tähendab eelkõige mereohutust.
Ansip noted that deficient infrastructure and safety measures may provide a short-term solution, but in the long run pose the risk of permanently damaging the Baltic Sea.
Ansip märkis, et puudulik infrastruktuur ja ohutusabinõud võivad anda küll lühiajalise lahenduse, ent pikemas perspektiivis riskivad need Läänemere jäädava kahjustamisega.
When talking about the economic policy, Andrus Ansip stated that here, a longer perspective should be kept in mind and the temptation to apply short-term political measures should be resisted as these risk the long-term development of the region.
Rääkides majanduspoliitikast märkis Andrus Ansip, et siin tuleks silmas pidada pikemat perspektiivi ja seista vastu kiusatustele üürikeste poliitiliste meetmete eest, mis seavad ohtu piirkonna pikaajalise arengu.
“In economic policy, unavoidable changes such as the aging of the population, increase in energy and food prices and the increasing sensitivity of the natural environment that surrounds us must be taken into account,”
„Majanduspoliitikas tuleb arvesse võtta vältimatuid muutusi, nagu rahvastiku vananemine, energia- ja toiduhindade tõus ning meid ümbritseva looduskeskkonna kasvav tundlikkus,"
he said, and added that protectionism and short-term solutions will not mitigate these issues.
ütles ta ja lisas, et protektsionism ja lühiajalised lahendused ei too nendele probleemidele leevendust.
Ansip was glad that most of the Baltic Sea states are known for the strength and long-term sustainability of their fiscal policy.
Ansip avaldas heameelt, et enamik Läänemere riikidest on tuntud oma rahanduse tugevuse ja pikaajalise säästlikkuse poolest.
Ansip said.
„Ma usun, et meie edu saladus seisneb investeerimises inimestesse ja teadmistesse,“ ütles Ansip.
He noted that in order to remain competitive in the globalising economy, the region needs a flexible labour force with good qualifications.
Ta märkis, et globaliseeruvas majanduses konkurentsis püsimiseks vajab piirkond paindlikku ja hea kvalifikatsiooniga tööjõudu.
“Our goal would be to establish a favourable environment for open-minded, innovative and qualified people”.
„Meie eesmärk oleks luua soodne keskkond avatud meelega uuendusmeelsetele ja kvalifitseeritud inimestele.“
The Baltic Business Forum was held in Riga in the framework of the 7th summit of the Council of the Baltic Sea States.
Balti Ärifoorum toimus Riias Läänemeremaade Nõukogu 7. tippkohtumise raames.
In addition to the Prime Ministers of the Baltic States, the Prime Ministers of Norway, Sweden, Finland and Denmark also participated, as well as the first Deputy Prime Minister of Russia, the Foreign Minister of Germany and the representatives of the governments of other Member States.
Balti riikide peaministrite kõrval võtsid kohtumisest osa Norra, Rootsi, Soome ja Taani peaministrid, Venemaa esimene asepeaminister, Saksamaa välisminister ja teiste liikmesriikide valitsuste esindajad.
The Minister of State for European Affairs was also present.
Kohal oli ka Euroopa riigiasjade minister.
Prime Minister Rõivas said.
„Täname Euroopa Komisjoni kiirmenetluse läbiviimise ja hea koostöö eest,“ ütles peaminister Rõivas.
“The agreement enables us to support Estonia’s economy and establish new jobs with the European Union funds.”
„Kokkulepe võimaldab meil toetada Euroopa Liidu rahadega Eesti majandust ja rajada uusi töökohti.“
President of the European Commission José Manuel Barroso signed the partnership agreements with Estonia, Latvia and Lithuania at the press conference and ceremoniously handed them over to the heads of government.
Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso allkirjastas Eesti, Läti ja Leedu partnerluslepped pressikonverentsil ja andis need pidulikult valitsusjuhtidele üle.
The European Commission estimates that Estonia is one of the first countries, who is ready to use the funds from the new European Union budget period.
Euroopa Komisjoni hinnangul on Eesti üks esimesi riike, kes on valmis Euroopa Liidu uue eelarveperioodi vahendeid kasutama hakkama.
Total volume of the support of the European Union funds to Estonia is nearly 4.3 billion euros.
Kokku on Euroopa Liidu fondide toetusmaht Eestile ligi 4,3 miljardit eurot.
This is accompanied by the contribution from the Estonian state budget and beneficiaries.
Sellele lisandub Eesti riigieelarve ja toetuse saajate panus.
Along with the direct agricultural supports and the sectoral programmes and facilities centrally administered by the European Union, total possible European Union funding amounts to 5.9 billion euros.
Koos põllumajanduse otsetoetustega ja Euroopa Liidu poolt keskselt administreeritavate valdkondlike programmide ja rahastutega on kogu võimalik Euroopa Liidu rahastus 5,9 miljardit eurot.
At the meeting, the Baltic Prime Ministers made a joint statement to show their agreement with the project development, recognise transnational work and encourage to urgently take the necessary steps to establish a joint venture in reality.
Kohtumisel tegid Balti peaministrid Rail Balticu ühisavalduse, millega näidati üles üksmeelt projekti arengu suhtes, tunnustatakse riikidevahelist tööd ja innustatakse kiiremas korras võtma vajalikke samme ühisettevõtte reaalseks asutamiseks.
Prime Minister Rõivas thanked the European Commission for supporting the development and planning activities of the Rail Baltic, which is the most important infrastructural project in the Baltic States.
Peaminister Rõivas tänas Euroopa Komisjoni Rail Balticu kui Balti riikide olulisima taristuprojekti arendamis- ja planeerimistegevuse toetamise eest.
Rõivas said.
„Meie järgmine ühine eesmärk on rahastustaotluse koostamine ja esitamine septembris avanevasse taotlusvooru,“ ütles Rõivas.
“It is important for Estonia that the railway would be developed to Poland in accordance with what has been agreed.”
„Eesti jaoks on tähtis, et raudtee arendatakse kuni Poolani välja vastavalt kokkulepitule.“
The Baltic Prime Ministers also signed a joint recourse to President of the European Commission José Manuel Barroso and Commissioner for energy Güther H. Oettinger, in which they expressed the need for a uniform and independent energy market and connections.
Balti peaministrid allkirjastasid ka ühispöördumise Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole ja komisjoni energiavolinikule Güther H. Oettingerile, kus väljendati vajadust ühtse ja sõltumatu energiaturu ja -ühenduste järele.
While discussing the issues on foreign and security policy, Barroso and the Baltic Prime Ministers expressed serious concern about the fact that Russia has not taken any steps to de-escalate the situation in Ukraine.
Välis- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi arutades väljendasid Barroso ja Balti peaministrid tõsist muret, et Venemaa ei ole astunud samme olukorra deeskaleerimiseks Ukrainas.
It was found that the establishment of new sanctions against Russia should immediately be discussed.
Leiti, et tuleb viivitamatult arutada uute sanktsioonide kehtestamist Venemaa suhtes.
“With his long-term work experience as one of the leaders of the European Union, Juncker is well aware of the importance of a common foreign policy right now.”
„Oma kauaaegse töökogemusega Euroopa Liidu ühe liidrina mõistab Juncker hästi, millist tähtsust omab praegu ühine välispoliitika.“
José Manuel Barroso’s visit to Estonia lasts for one day.
José Manuel Barroso visiit Eestisse kestab ühe päeva.
Prime Minister Rõivas said that Estonia highly appreciates Barroso’s role in strengthening the European Union, coming out of the economic crisis and the integration of Eastern and Central European countries into the European Union.
Peaminister Rõivas ütles, et Eesti hindab väga kõrgelt Barroso rolli Euroopa Liidu tugevdamises, majanduskriisist väljatulekul ning Ida- ja Kesk-Euroopa riikide lõimumisel Euroopa Liitu.
Photos from the meeting: http://valitsus.ee/en/galleries/meeting-baltic-prime-ministers-and-president-european-commission-tallinn-21062014
Fotod kohtumiselt: http://valitsus.ee/et/galeriid/balti-peaministrid-ja-euroopa-komisjoni-president-tallinnas-21062014
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014
Balti peaministrid ja Euroopa Komisjoni president Tallinnas 21.06.2014
21.06.2014
21.06.2014
21.06.2014 | Government Office of Estonia
21.06.2014 | Government Office of Estonia
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014
The RDC members were given a thorough overview of the work of the preparatory committee for the meeting, and the results of preliminary negotiations between Estonia and Finland.
TANi liikmed said põhjaliku ülevaate ühisistungit ettevalmistava komisjoni tööst ja Eesti-Soome vahel toimunud eelläbirääkimiste tulemustest.
Prime Minister Juhan Parts considers that closer cooperation between Estonia and Finland in the future should result in a common Estonian-Finnish research area.
Peaminister Juhan Partsi arvates peab tulevikus Eesti-Soome tihedama koostöö tulemusena tekkima Eesti-Soome ühine teadusruum.
"Now that we are members of the European Union, our higher education and research have to become truly international.
"Nüüd, kus me oleme Euroopa Liidu liikmed, peab meie kõrgharidus ja teadustegevus muutuma tõeliselt rahvusvaheliseks.
This is vital to Estonia´s success en route to a knowledge-based society,"
See on eelduseks, et Eesti suudaks edukalt liikuda teadmistepõhise ühiskonna suunas,"
Minister of Education Toivo Maimets gave the RDC members an overview of the drafting of a research, development and innovation strategy.
Haridusminister Toivo Maimets andis TANi liikmetele ülevaate teaduse-, arenduse- ja innovatsioonistrateegia ettevalmistusest.
The RDC members came to the joint conclusion that the strategy should be completed in the second half of 2005 and become the basis for state financing of R&D in the future.
TANi liikmed jõudsid ühisele seisukohale, et see strateegia peaks valmima 2005. aasta teises pooles ning saama tulevikus teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise aluseks.
In this connection, Prime Minister Parts emphasised that Estonia should develop its R&D positions before the European Union finalises its financing principles for the years 2007-2013.
Peaminister Juhas Parts pidas selle punkti juures oluliseks, et Eestil oleks välja töötatud oma seisukohad teadus-arendustegevuses enne, kui Euroopa Liit kinnitab oma rahastamispõhimõtted aastateks 2007-2013.
"We ourselves must have a clear understanding of which areas of R&D are the most important for Estonia´s further development.
"Meil endil peab olema selge arusaam, millistes valdkondades on teadus-arendustegevus Eesti edasiseks arenguks kõige olulisem.
Then we will have a greater possibility to finance these priority areas with support from the European Union,"
Siis on meil ka suuremad võimalused neid prioriteetseid valdkondi Euroopa Liidu toel rahastada,"
“Research and innovation must go hand in hand with policy-making and implementation in Estonia.
Eestis peab käima teadus ja innovatsioon poliitika kujundamise ja elluviimisega käsikäes.
It is also planned to talk about the Baltic cooperation in the field of eID and digital signatures.
Samuti on plaanis rääkida Balti koostööst eID ja digiallkirja alal.
During his visit, the Prime Minister will also see the Inčukalns Underground Gas Storage Facility.
Peaminister külastab visiidi käigus Inčukalnsi maa-alust gaasihoidlat.
He also has a meeting with the representatives of the Estonian community in Latvia and visits the Embassy of the Republic of Estonia.
Kavas on ka kohtumine Eesti kogukonna esindajatega Lätis ja Eesti Vabariigi Suursaatkonna külastamine.
Prime Minister Taavi Rõivas and Latvian Prime Minister Laimdota Straujuma will give a joint press conference tomorrow, 25 April, at 12.25. The press conference can be watched live at: http://www.mk.gov.lv/en.
Peaminister Taavi Rõivas ja Läti peaminister Laimdota Straujuma annavad ühise pressikonverentsi homme, 25. aprillil kell 12.25. Pressikonverentsi on võimalik jälgida otseülekandena aadressil: http://www.mk.gov.lv/en.
The press conference will be held in Latvian and English.
Pressikonverents on läti ja inglise keeles.
The Prime Minister will return on Friday evening.
Peaminister naaseb Lätist reede õhtul.
The majority of the European Union member states have been or will soon be members of the Council.
Sellesse on kuulunud või on peatselt kuulumas ka valdav enamus Euroopa Liidu liikmesriike.
Membership on the Security Council will give Estonia a unique opportunity to participate in decision-making concerning international peace and security, and will increase Estonia’s influence and visibility in the international arena.
Liikmelisus julgeolekunõukogus annab Eestile ainulaadse võimaluse osaleda rahvusvahelist rahu ja julgeolekut käsitlevate otsuste vastuvõtmisel ning suurendab Eesti mõju ja nähtavust rahvusvahelisel tasandil.
Successful performance of the member’s obligations requires very thorough advance preparations by the state.
Liikmekohustuste edukas täitmine eeldab riigilt väga põhjalikku ettevalmistust.
At the moment, it is difficult to predict the costs accompanying candidacy and membership obligations.
Konkreetseid prognoose nii kandideerimise kui ka liikmekohustuse täitmisega seotud kulutuste kohta on täna raske teha.
In relation to membership, Estonia’s permanent mission to UN in New York and the Ministry of Foreign Affairs, for example, will need to increase their workforce.
Liikmelisusega seoses vajavad näiteks lisatööjõudu nii Eesti alaline esindus ÜRO juures New Yorgis kui ka välisministeeriumi peamaja.
The UN Security Council is one of the six main bodies of the UN, and is responsible for ensuring international peace and security.
ÜRO julgeolekunõukogu on üks kuuest ÜRO põhiorganist ning selle ülesandeks on rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamine.
The Security Council has five permanent members (China, France, Great Britain, USA and Russia) and ten non-permanent members elected from the General Assembly for two years.
Julgeolekunõukogu koosneb viiest alalisest liikmest (Hiina, Prantsusmaa, Suurbritannia, Ameerika Ühendriigid ja Venemaa) ning kümnest peaassambleel kaheks aastaks valitud mittealalisest liikmest .
Talking about reform within Ukraine, the Estonian prime minister emphasised the importance of stability.
Rääkides riigi reformimisest tõstis peaminister Ansip esile stabiilsuse olulisust.
Volodymyr Semynozhenko, the chairman of the Ukrainian State Committee for Science, Innovation and Information Support, also signed a memorandum with Estonian Minister of Economic Affairs and Communications Juhan Parts on cooperation in the creation, preservation, mediation and use of information resources between the two countries.
Ukraina teaduse, innovatsiooni ja informatiseerimise riikliku komitee esimees Volodõmõr Seminoženko allkirjastas koos majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsiga Ukraina ja Eesti vahelise memorandumi inforessursside loomine, säilitamine, vahendamine ja kasutamise alase koostöö kohta.
“Russia has not met these criteria,”
“Venemaa ei ole neid kriteeriume täitnud,”
said Rõivas.
ütles Raivas.
The Prime Minister added that the sanctions have not been imposed just for the sake of it.
Peaminister lisas, et sanktsioonid ei ole lihtsalt sanktsioonide pärast.
“They are necessary in order to send a clear message to Russia that the military activity in Ukraine must stop,”
“Need on selleks, et anda Venemaale selge sõnum, et sõjaline tegevus tuleb Ukrainas lõpetada,”
stated Rõivas.
lisas Rõivas.
Prime Minister Rõivas stressed that the sanctions must continue and the European Union must stand firm.
Peaminister Rõivas rõhutas, et sanktsioonid peavad jätkuma ja Euroopa Liit peab jääma siin vankumatuks.
“The solution lies with Russia, not us,”
“Lahendus ei ole meie, vaid Venemaa käes,”
Prime Minister Rõivas and the Minister of Foreign Affairs Pentus-Rosimannus stated that Estonia will continue to support Ukraine and this year, it is planned to provide even more assistance.
Peaminister Rõivas ja välisminister Pentus-Rosimannus ütlesid, et Eesti jätkab Ukraina toetamist ning alanud aastal on kavas abi veelgi suurendada.
Ukraine has become one of the top priority countries for development assistance.
Ukraina on tõusnud üheks olulisemaks arenguabi sihtriigiks.
Today, the Prime Minister is to meet with Volodymyr Groysman, Chairman of the Parliament.
Peaministril on täna kavas veel kohtumine parlamendi esimehe Volodimir Groysman’iga.
On Wednesday, Prime Minister Rõivas and the Minister of Foreign Affairs Pentus-Rosimannus will meet with Petro Poroshenko, President of Ukraine.
Kolmapäeval kohtuvad peaminister Rõivas ja välisminister Pentus-Rosimannus Ukraina presidendi Petro Poroshenkoga.
Photos: https://www.dropbox.com/sh/ay2fpytyhbthxvo/AAD6-sz4GFOwb-6ulBnKPnvha?dl=0
Fotod:https://www.dropbox.com/sh/ay2fpytyhbthxvo/AAD6-sz4GFOwb-6ulBnKPnvha?dl=0
Siimann and van der Stoel discussed Estonia's citizenship test,the creation of an institution for teachers of the state language, thegovernment's policies for the integration of non-citizens, the problemof citizenship for non-citizens' children, and the creation of an ombudsmaninstitution.
Siimann ja Stoel käsitlesid omavahelise kohtumise käigusEesti kodakondsuse eksamite küsimusi, riigikeele õpetaja institutsiooniloomist, valitsuse integratsioonipoliitikat mittekodanike suhtes, mittekodanikelaste kodakondsuse probleeme ning ombudsmani institutsiooni loomist.
Siimann expressed hope that legislation on the creation of the ombudsmaninstitution will reach the government already in early 1998.
Siimann avaldas lootust, et ombudsmani institutsiooni loomist käsitlevseaduseelnõu jõuab valitsusse juba 1998. aasta esimesel poolel.
Referring to the situation with the minorities, Siimann emphasized theimportance of the government's integration program.
Siimann rõhutas valitsuse integratsiooniprogrammi tähtsustmuulastega seotud küsimuste lahendamisel.
According to him, it is a fundamental document which the governmentwill start to deliberate shortly.
Tema sõnul on tegemistpõhjapaneva dokumendiga, mida valitsus hakkab peagi arutama.
Siimann said that the aim is to integrate, not to assimilate, the minoritiesinto the Estonian society.
Siimanni sõnul tuleb muulasi integreerida Eesti ühiskonda,mitte üritada neid assimileerida.
PRESS RELEASE, November 24, 1997.
24. november 1997
As noted by the chairman of the session, it was important to send Europeans a clear signal that economic reforms would be implemented, since at present the European economy was at a standstill.
Eesistuja on tõdenud, et kuna Euroopa majandus on madalseisus, tuleb Euroopa kodanikele anda selge signaal, et majandust reformitakse.
According to Prime Minister Juhan Parts, Estonia supports the growth initiative planned for the invigoration of the economy, but considers is necessary to emphasise that investments in human capital and the raising of the EU´s competitiveness were paramount in achieving long-term economic growth.
Peaminister Juhan Partsi sõnul toetab Eesti majanduse elavdamiseks kavandatud kasvuinitsiatiivi, kuid peab vajalikuks rõhutada, et pikaajalise majanduskasvu tagamiseks peab suunama investeeringud inimkapitali ja EL konkurentsivõime suurendamisse.
"It is important to develop the Lisbon process in order to achieve more rapid economic growth and make the transition to a knowledge-based economy throughout Europe,"
"Oluline on arendada Lissaboni protsessi, et tagada kiirem majanduskasv ja üleminek teadmistepõhisele majandusele kogu Euroopas,"
stated the Prime Minister.
ütles peaminister.
"At the same time, each Member State would choose its own path to reach this objective,"
"Samas valib iga riik endale kõige sobivama tee selle eesmärgi saavutamiseks,"
EU leaders noted, however, that there were some signs indicating an upswing in the European economy, and that economic growth was expected to speed up next year.
Euroopa Liidu liidrid tõdesid samas, et on näha mõningaid märke Euroopa majanduse elavnemisest ning järgmisel aastal eeldatakse majanduskasvu kiirenemist.
According to the Prime Minister, Estonia supports increasing investment in key projects.
Peaministri sõnul toetab Eesti investeeringute suurendamist võtmeprojektidesse.
EU leaders also emphasized that private and public sector spending on research and development projects should amount to 3 percent of GDP, as had previously been agreed.
Samuti rõhutasid EL liidrid, et era- ja avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusse peaksid ulatuma 3 protsendini SKP-st, nagu varasemalt ka kokku on lepitud.
It was also considered necessary to implement the e-Europe action plan.
Vajalikuks peeti e-Euroopa tegevuskava rakendamist.
Another important issue discussed at the meeting of the European Council was justice and interior policy, with a focus on control of the EU´s joint external borders and migration.
Üks oluline teema Ülemkogul oli justiits- ja siseasjad, mille puhul pöörati põhitähelepanu ELi ühise välispiiri valvamisele ja migratsioonivoogude kontrollile.
Heads of state and government emphasized that strengthening control of EU´s external borders was in the interest of all Member States, as it would increase citizens´ security.
Riigipead ja valitsusjuhid rõhutasid, et ELi välispiiri valvamise tõhustamine on kõigi liikmesriikide ühistes huvides, kuna seeläbi suureneb kodanike julgeolek.
The European Council welcomed the decision of the European Commission to allocate EUR 140 million to border control, repatriation programme and development of an information system for new visas in 2004-2006.
Ülemkogu tervitas Euroopa Komisjoni kavatsust eraldada 140 miljonit eurot aastatel 2004-2006, katmaks piirivalve, tagasipöördumisprogrammi ja uue viisade informatsioonisüsteemi loomisega seotud kulutusi.
The European Council also considered it important to develop pan-European transport networks.
Ülemkogu pidas oluliseks ka üleeuroopaliste transpordivõrgustike edasist väljaehitamist.
The Member States were called to rapidly remove technical, legal and administrative barriers in implementing projects concerning cross-border transport networks.
Liikmesriike kutsuti üles kiiresti kõrvaldama tehnilisi, juriidilisi ja administratiivseid takistusi piiriüleste transpordivõrgustike projektide teostamisel.
The meeting signalled its approval of the Wider Europe initiative, and urged EU institutions to implement it in a balanced way in developing cross-border and regional cooperation in the outer border regions of the enlarged Europe.
Ülemkogu tervitas Laiema Euroopa initsiatiivi ning õhutas ELi institutsioone seda tasakaalustatult ellu viima, arendamaks piiriülest ja regionaalset koostööd laienenud Euroopa välispiiridel.
According to the Estonian Minister of Foreign Affairs, Estonia was interested in cooperation with its new neighbours.
Eesti välisministri sõnul pakub Eestile huvi koostöö uute naabritega. " Euroopa Liiduga liitudes, on Eestil võimalik senisest rohkem teha piiriülest ja regioonide vahelist koostööd näiteks Venemaaga,"
Ms. Ojuland said.
ütles Ojuland.
At a dinner of heads of government, the issues concerning EU´s joint foreign and security policy and defence policy were discussed.
Eilsel valitsusjuhtide õhtusöögil arutati EL ühise välis- ja julgeoleku ning kaitsepoliitika arenguga seonduvaid küsimusi.