natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We know that Sweden is one of the major supporters of the European Union climate policy and Estonia also supports the most important objectives of the 2030 policy framework for climate and energy,”
"Teame, et Rootsi on üks suurimaid Euroopa Liidu kliimapoliitika toetajaid ja ka Eesti toetab kõiki olulisemaid kliima- ja energiaraamistiku 2030 eesmärke,"
“We hope that constructive discussions in Brussels will lead to ambitious environmental sustainability that would also take into account maintaining the competition of the Estonian oil shale sector.
"Me loodame, et konstruktiivsetest aruteludest Brüsselis sünnib ambitsioonikas keskkonnasääst, mis arvestaks ka Eesti põlevkivisektori konkurentsi säilitamisega.
A technological transition from electricity production to fuels adds value to resources and conserves the environment."
Tehnoloogiline üleminek elektritootmiselt kütustele väärindab ressurssi ja säästab loodust."
The Prime Ministers also discussed economic cooperation – Sweden is holding its position being first in direct investments and Estonian export compared to other countries.
Peaministrid peatusid ka majanduskoostöö teemadel - otseinvesteeringute ja Eesti ekspordi osas hoiab Rootsi teiste riikidega võrreldes esimest kohta.
In the first half of 2014, the total of direct investments made to Estonia was 15.8 billion euros, the Swedish share of which was 26.5 %.
2014. aasta esimesel poolaastal moodustasid Eestisse tehtud otseinvesteeringud kokku 15,8 miljardit eurot, sellest Rootsi osa on 26,5 protsenti.
Löfven also stressed the importance of economic cooperation, especially in the digital area.
Ka Löfven rõhutas majanduskoostöö olulisust, seda eriti digitaalvaldkonnas.
The Prime Ministers confirmed that mutual relations between Estonia and Sweden are very good and the communication on different levels and in various areas is close.
Peaministrid kinnitasid, et kahepoolsed suhted Eesti ja Rootsi vahel on väga head ja suhtlus eri tasanditel ning valdkondades tihe.
The Prime Minister of Sweden, Stefan Löfven, took office on 3 October.
Rootsi peaminister Stefan Löfven astus ametisse 3. oktoobril.
On behalf of their 700 members, the agricultural producers expressed their satisfaction with the fact that the draft national budget for 2004 has allocated 55 percent of direct subsidies to agriculture, as promised in the coalition agreement.
Põllumajandustootjad avaldasid keskliidu 700 liikme nimel rahulolu, et 2004. aasta riigieelarve projektis tagatakse koalitsioonileppes lubatud põllumajanduse otsetoetusi 55%.
Producers also welcomed the fact that the market for agricultural products would be normalized after Estonia´s accession to the EU.
Põllumajandustootjad väljendasid ka heameelt põllumajandustoodete turu korrastumise üle Eesti loodetava ELiga liitumise järel.
The draft national budget for 2004 prescribes a 134 percent increase in the budget of the Ministry of Agriculture in comparison with 2003.
2004. aasta eelarve projektis on põllumajandusministeeriumi eelarve kasv võrreldes 2003. aasta eelarvega 134 protsenti.
The amount of EU aid allocated in the next year´s national budget is expected to increase 525.4 percent over the 2003 level.
Euroopa Liidu toetuste oodatav kasv järgmise aasta eelarves on 525,4 protsenti.
"The problem of the financing of public employees possessing higher education requires a comprehensive solution, while it is necessary in making the financing system more logical and transparent to consider how it could benefit the education system to better meet society´s development needs,"
"Haritlaste rahastamise probleem vajab terviklikku käsitlust, kusjuures rahastamise loogilisemaks ja läbipaistvamaks muutmisel tuleb arvestada ennekõike seda, kuidas haridussüsteem seeläbi paremini ühiskonna üldistele arenguvajadustele allutada,"
the Prime Minister said, adding that it was necessary to provide funding in the right amount and in the right direction.
rõhutas peaminister ning lisas, et rahastada tuleb õiges mahus ja õigel suunal.
Toivo Roosimaa emphasized the understanding of TALO, according to which teachers´ pay should also be seen in the broader context of education policy.
Toivo Roosimaa rõhutas TALO arusaama, mille kohaselt tuleb õpetajate palka samuti vaadata laiemas hariduspoliitilises kontekstis.
"Pay differences among public employees should not be too great,"
"Palgaerinevused haritlaskonna seas ei tohiks olla liialt suured,"
said Mr. Roosimaa.
lisas Roosimaa.
At the end of the meeting it was agreed that substantive discussions would also be continued in the future.
Kohtumise lõpul otsustati sisuliste aruteludega jätkata ka tulevikus.
“The drawing of lines splits the European Union and, in summary, injures everyone’s interests.
„Joonte tõmbamine lõhestab Euroopa Liitu ning kokkuvõttes kahjustab kõikide huve.
The European Union must act in unison.”
Euroopa Liit peab tegutsema ühiselt.”
Ansip stressed.
„Ühtsetest reeglitest kinnipidamine on siseturu toimimise eeldus,“ rõhutas Ansip.
“Estonia supports the steps of the European Commission for strengthening the domestic market.
„Eesti toetab Euroopa Komisjoni samme siseturu tugevdamiseks.
Protectionist measures only deepen the crisis and will not help solve it”.
Protektsionistlikud meetmed vaid süvendavad kriisi ega aita seda lahendada”.
Considering the unofficial nature of the summit, conventional conclusions were not made.
Arvestades kohtumise mitteametlikku iseloomu tavapäraseid järeldusi vastu ei võetud.
Andrus Ansip explained to the Secretary-General of OECD the reasons why it was decided to increase excise duty rates as of 2008 at once and not distribute the increase over the coming years.
Andrus Ansip selgitas OECD peasekretärile põhjuseid, miks otsustati Eestis tõsta aktsiisimäärasid 2008. aastast korraga ning mitte hajutada aktsiisitõusu järgnevatele aastatele.
He also said that in his opinion, flexibility of the labour market is an extremely important component of competitiveness.
Samas mainis ta, et peab äärmiselt oluliseks konkurentsivõime koostisosaks tööturu paindlikkust.
According to Prime Minister Andrus Ansip, the rigidity of the labour market is the biggest problem in the economic development of Estonia.
Peaminister Andrus Ansipi hinnangul on tööturu jäikus Eesti majandusliku arengu suurim probleem.
It was jointly stated that in the conditions of globalising competition, the importance of lifelong learning keeps increasing.
Ühiselt nenditi, et globaliseeruva konkurentsi tingimustes on elukestva õppe tähtsus järjest kasvav.
The Prime Minister noted that Estonia appreciates OECD as an analysing organisation.
Peaminister märkis, et Eesti hindab OECD-d kui analüüsiorganisatsiooni.
The reviews that have already been compiled, for example, the education-related PISA study, have raised great interest and instigated important discussions.
Juba tehtud ülevaated, näiteks haridusteemaline PISA uuring, on äratanud suurt tähelepanu ning tekitanud olulist diskussiooni.
At the moment, the organisation includes 30 countries.
Hetkeseisuga kuulub organisatsiooni 30 riiki.
The goal of OECD is to contribute to the sustainable economic development of Member States via cooperation and information exchange between the Member States.
OECD eesmärgiks on liikmesriikidevahelise koostöö ja infovahetuse abil aidata kaasa liikmesriikide jätkusuutlikule majandusarengule.
I warmly welcome the exchange of views between young people and fresh ideas for resolving the challenges facing Europe,"
Tervitan soojalt noorte mõttevahetust ja värskeid ideid Euroopa ees seisvate küsimuste lahendamiseks,"
said Parts.
märkis Parts.
The general assembly of the European Youth Parliament that is being held in Estonia brought together about 300 young people from over twenty European countries.
Eestis kogunenud Euroopa Noorteparlamendi peaassambleel osaleb ligi 300 noort üle kahekümnest Euroopa riigist.
Rõivas also met with Prime Minister of the United Arab Emirates, Emir of Dubai Sheikh Mohammed bin Rashid Al Maktoum.
Rõivas kohtus ka Araabia Ühendemiraatide peaministri, Dubai valitseja šeik Mohammed bin Rashid al-Maktoumiga.
“Estonia and Dubai are the absolute top players in the area of e-solutions,”
“Eesti ja Dubai on maailma absoluutses tipus e-lahendustes,”
Rõivas said at the meeting with Sheikh Mohammed bin Rashid Al Maktoum and expressed the hope that the two countries can learn from each other’s experiences and also find opportunities for cooperation in the development of e-services.
ütles Rõivas kohtumisel šeik Mohammed bin Rashid al-Maktoumiga ja avaldas lootust, et kaks riiki saavad teineteise kogemustest õppida ning leiavad ka koostöövõimalusi e-teenuste arendamisel.
Prime Minister Rõivas and Sheikh Mohammed bin Rashid Al Maktoum stressed the need to also strengthen political and economic relations between Estonia and the United Arab Emirates.
Peaminsiter Rõivas ja šeik Mohammed bin Rashid al-Maktoum rõhutasid vajadust tihendada ka Eesti ja Araabia Ühendemiraatide poliitilisi ja majandussuhteid.
“The ICT-related cooperation memorandum creates good opportunities for the exchange of experiences and knowledge at the level of governments, and also simplifies entering the market in Dubai for Estonian companies,”
“IKT-alane koostöömemorandum loob head võimalused kogemuste ja teadmiste vahetamiseks valitsuste tasandil, kuid lihtsustab ka eesti ettevõtete sisenemist Dubai turule,”
In Dubai, the Prime Minister is accompanied by a business delegation, which also includes several leading IT companies of Estonia.
Peaministrit saadab Dubais äridelegatsioon, kuhu kuulub ka mitu Eesti juhtivat IT-ettevõtet.
Prime Minister Rõivas delivered a speech introducing the e-solutions and business environment of Estonia at the biggest ICT fair in the Middle East, Gitex.
Peaminister Rõivas esines Eesti e-lahendusi ja ärikeskkonda tutvustava sõnavõtuga Lähis-Ida suurimal IKT-messil Gitex.
The Prime Minister also took a closer look at the Smart Government solutions of Dubai.
Peaminister tutvus messil ka Dubai Smart Government lahendustega.
“While Estonia is at the top of the world in terms of e-solutions and their use, we have a lot to learn from Dubai with regard to user-friendliness,”
“Kui e-lahendustelt ja nende kasutamiselt on Eesti maailma tipus, siis kasutajamugavuse koha pealt on meil Dubailt väga palju õppida,”
Rõivas noted.
nentis Rõivas.
According to Rõivas, Estonian e-services, such as the environment of eesti.ee, should be definitely upgraded in order to make them more intuitive and user-friendly.
Rõivase sõnul tuleks kindlasti uuendada Eesti e-teenuseid nagu näiteks eesti.ee keskkond, muutes neid intuitiivsemaks ja kasutajasõbralikumaks.
Prime Minister Taavi Rõivas will depart for Oman tonight, where he plans to meet with the members of the government, visit the IT Office of Oman, and attend a business seminar, which is focused on the economic and ICT-related cooperation between Estonia and Oman, and on options to expand this cooperation.
Peaminister Taavi Rõivas suundub täna õhtul Omaani, kus on plaanis kohtumised valitsuse liikmetega, Omaani IT-ameti külastus ning äriseminar, kus arutatakse Eesti ja Omaani vahelise majandus- ja IKT-alast koostööd ning selle laiendamise võimalusi.
Photos of the meeting: https://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-dubais-ja-omaanis-19102015
Pildid kohtumisest: https://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-dubais-ja-omaanis-19102015
Peaminister Dubais 19.10.2015
Peaminister Dubais 19.10.2015
19.10.2015
19.10.2015
Fotod: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
Fotod: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
19.10.2015 | Foto: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
19.10.2015 | Foto: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
20.10.2015 | Foto: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
20.10.2015 | Foto: Ave Tampere / valitsuse kommunikatsioonibüroo
According to predictions, the revenues in the state budget will increase in all four years compared to the last state budget strategy.
Prognoosi kohaselt suurenevad võrreldes eelmise riigi eelarvestrateegiaga riigieelarve tulud kõigil aastatel.
The growth will result from increased tax revenues due to an improved economic situation and the predicted receipt of external funds.
Kasvu toovad kaasa nii paranenud majandusolukorra tõttu suurenevad maksulaekumised kui prognoositav välisvahendite laekumise maht.
The predicted total expenditure for the four-year period is 33 billion euros.
Nelja aasta kulude kogumaht kokku on prognoositult 33 miljardit eurot.
This is 2.4 billion euros, or 7.9 per cent, more than the total size of the state budget strategy for the previous period.
Võrreldes eelmise perioodi riigieelarve strateegia kogumahuga on see 2,4 miljardit eurot ehk 7,9 protsenti suurem.
Compared to the previous state budget strategy, expenditure will increase by about five per cent annually in the 2014–2016 period.
See tähendab, et võrreldes eelmise riigi eelarvestrateegiaga suurenevad kulud 2014-2016 iga aasta ca viis protsenti.
The Government’s priority is to achieve a positive population growth rate.
Valitsuse prioriteetideks on positiivse iibe saavutamine.
Other goals include the increase in productivity, achieving a pre-crisis level of employment, reducing the proportion of young people with basic level education or lower who are not enrolled in education and increasing healthy life expectancy.
Samuti on sihiks tootlikkuse kasv, kriisieelse tööhõive taseme saavutamine, põhihariduse või madalama haridustasemega mitteõppivate noorte osakaalu vähendamine ning tervena elatud eluea kasv.
The largest proportion of expenses are in fact related to the labour market and social security, public health and the promotion of education.
Suurima osakaaluga kulud ongi seotud tööturu ja sotsiaalse turvalisuse, rahvatervise ning hariduse edendamisega.
A significant amount of the expenses will also be allocated to family and population policy, internal security, transport, national defence and security policy, rural and regional development as well as the promotion of culture.
Samuti suunatakse oluline osa kuludest pere- ja rahvastikupoliitika, siseturvalisuse, transpordi, riigikaitse ja julgeolekupoliitika, maaelu- ja regionaalarengu ning kultuuri edendamiseks.
Also important is the development of state government and civil society.
Olulised on ka riigivalitsemise ja kodanikuühiskonna arendamine.
As for the tax burden, the Government’s goal is to return it to the level before the economic recess by lowering workforce-related taxes.
Maksukoormuse osas on valitsuse eesmärk viia see majanduslanguse eelsele tasemele, vähendades tööjõuga seotud makse.
Among the changes in tax policy, the lowering of the income tax rate to 20 per cent starting from 2015 will reduce the tax burden.
Makspoliitilistest muudatustest kahandab maksukoormust tulumaksu määra langetamine 20le protsendile alates 2015. aastast.
The renewed state budget strategy is based on the Ministry of Finance economic forecast from spring 2013 as well as the Pro Patria and Res Publica Union and Estonian Reform Party coalition programme for government.
Riigi eelarvestrateegia uuendamise aluseks on rahandusministeeriumi 2013. aasta kevadine majandusprognoos, erakonna Isamaa ja Res Publica liit ning Eestimaa Reformierakonna valitsusliidu programm.
Alongside the state budget strategy, the Government approved the principles for using the European Union structural funds for 2014–2020.
Koos riigieelarve strateegiaga kiitis valitsus heaks põhimõtted Euroopa Liidu struktuurivahendite kasutamiseks perioodil 2014-2020.
Threats in the OECD’s view are rising oil prices, slower economic growth in Japan due to the earthquake, and problems related to high government debt in some OECD member states.
Ohustavateks teguriteks peab OECD tõusvaid naftahindu, maavärina tõttu aeglustunud majanduskasvu Jaapanis ning kõrge riigivõlaga seonduvaid probleeme mõnes OECD liikmesriigis.
said Prime Minister Ansip.
„Ülevaate Eestit puudutav osa on positiivne ja julgustav,“ ütles peaminister Ansip.
“It forecasts strong growth in gross domestic product and lower unemployment.”
„See ennustab nii sisemajanduse kogutoodangu tugevat kasvu kui ka tööpuuduse vähenemist.“
According to the Economic Outlook, the Estonian economy will see consistent recovery this year, above all due to export growth.
Majandusülevaate kohaselt taastub Eesti majandus käesoleval aastal järjekindlalt ennekõike tänu ekspordi kasvule.
The country’s competitiveness has increased due to flexible wage policy and structural reforms.
Riigi konkurentsivõime on suurenenud tänu paindlikule palgapoliitikale ning struktuurireformidele.
Consumer spending is expected to gain momentum in 2012, while unemployment will continue to drop and real wages will grow.
Eratarbimine peaks ülevaate kohaselt hoogustuma 2012. aastal, samal ajal kui tööpuudus jätkab langemist ja reaalne palk tõuseb.
Even though inflation has been high due to the rise in the prices of fuel consumer goods, this, too, should decrease, according to the Outlook.
Ehkki inflatsioon on kütuse ning tarbekaupade hinnatõusu tõttu olnud Eestis kõrge, peaks see prognooside kohaselt langema.
The OECD considers it necessary to carry out reforms that strengthen the budgetary positions and increase the employment rate in all countries.
OECD peab vajalikuks viia kõikjal läbi reforme, mis tugevdavad riikide eelarvepositsiooni ning suurendavad tööhõivet.
said Prime Minister Ansip.
„Eestil on eelarvepoliitika konsolideerimine hästi õnnestunud,“ ütles peaminister Ansip.
“Our experience as well as that of other countries that have implemented a similar policy shows that the primary prerequisite for new growth is a trustworthy macroeconomic policy.”
„Meie ja teiste sarnast poliitikat rakendanud riikide kogemus näitab, et uue kasvu peamiseks eelduseks on usaldusväärne makromajanduspoliitika.“
Ansip said that trustworthy macroeconomic policy will draw foreign investments.
Ansip selgitas, et usaldusväärne makromajanduspoliitika meelitab ligi välisinvesteeringuid.
This will provide an economic stimulus and create new jobs.
See hoogustab majandust ja loob uusi töökohti.
A high level of foreign debt will reduce the capacity to place productive investments: “
Kõrge välisvõla tase vähendab Ansipi sõnul võimekust teha tootlikke investeeringuid: „
The countries of the Eurozone spend an average of three per cent of GDP on servicing loans.
Euroala riikidel kulub laenude teenindamiseks keskmiselt kolm protsenti sisemajanduse kogutoodangust.
That money could be used elsewhere, such as for research and development.”
Seda raha saaks kasutada mujal, näiteks teadus- ja arendustegevuses.“
Prime Minister Ansip also took part in a panel discussion on the Economic Outlook, where he talked about what the Estonian government undertook during the crisis, thus ensuring that the country would join the Eurozone.
Peaminister Andrus Ansip osales ka OECD uuest majandusülevaatest lähtuvas paneeldiskussioonis, kus ta tutvustas Eesti valitsuse tegevust kriisi ajal, mis ühtlasi tagas riigi ühinemise euroalaga.
Ansip said that Estonia’s success in the crisis stemmed from reserves amassed in better times, public sector spending cuts, structural reforms and tax policy, which ensured revenue would continue to flow in the more trying times.
Peaminister ütles, et Eesti edu kriisiolukorras tagasid headel aegadel kogutud reservid, kärped avalikus sektoris, struktuursed reformid ning maksupoliitika, mis kindlustas tulud ka keerulistel aegadel.
However, said Ansip, this did not mean that no attention was devoted to social problems.
See ei tähendanud Ansipi sõnul aga seda, et sotsiaalsetele probleemidele tähelepanu ei pööratud.
The unequal distribution of income has eased over the years in Estonia, said Ansip.
Tulude jaotamise ebavõrdsus on Eestis aastate jooksul vähenenud, kinnitas Ansip aruteluringis.
Prime Minister Andrus Ansip confirmed at the meeting that Estonia is interested in good developing relations.
Peaminister Andrus Ansip kinnitas kohtumisel, et Eesti on huvitatud headest arenevatest suhetest. \"Selleks on Eestil kavas avada ka uus saatkonna hoone Pekingis,\" ütles peaminister Ansip.
Additionally, co-operation in the field of higher education was discussed at the meeting.
Veel räägiti kohtumisel koostööst kõrghariduse valdkonnas.
According to him, the signing of an agreement on mutual recognition of higher education qualifications will help to contribute to the progress of co-operation.
Tema sõnul aitab koostöö edenemisele kaasa kõrgharidust tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise lepingu allkirjastamine, milleks on Eesti igati valmis.
According to him, a good example of co-operation between the universities is the Confucius Institute at Tallinn University.
Ülikoolidevahelise koostöö heaks näiteks on tema sõnul ka Tallinna Ülikoolis tööd alustanud Konfutsiuse Instituut.
Trade with China has increased in volume and proportion; however, mainly with regard to imports.
Hetkel on Hiina Eesti kaubandusparterite hulgas kümnendal kohal, mahuliselt ja proportsionaalselt on kaubavahetus Hiinaga kasvanud, kuid seda peamiselt impordi osas.
The Prime Minister said that closer co-operation between the EU and China, as well as changes in the agreement between Estonia and China on the avoidance of double taxation, would certainly contribute to the progress of economic co-operation.
Peaminister tõdes, et majanduskoostöö edendamisele aitab kindlasti kaasa ka Euroopa Liidu ja Hiina tihedam koostöö, samuti muudatused Eesti ja Hiina vahelises topeltmaksustamise vältimise lepingus.
While discussing the economic relations, the Premier of China was also interested in Rail Baltic and other infrastructure projects.
Majandussuhetest kõneldes tundis Hiina peaminister huvi ka Rail Balticu ja teiste infrastruktuuri projektide vastu.
According to Andrus Ansip, Chinese companies are welcome to participate in the procurements related to Rail Baltic.
Andrus Ansipi sõnul on Hiina ettevõtted teretulnud osalema Rail Balticuga seotud hangetes.
The Premier of China estimates that Estonia has a strong potential in tourism.
Hiina peaministri hinnangul on Eestil tugev turismipotentsiaal.
The Premier of China invited Prime Minister Andrus Ansip to an official visit to China and Prime Minister Andrus Ansip also invited Li Keqiang to Estonia.
Kohtumisel kutsus Hiina peaminister Andrus Ansipit ametlikule visiidile Hiina, samuti esitas peaminister Andrus Ansip Li Keiqiangile küllakutse Eestisse.
The photos from the meeting can be seen here http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2593-1
Fotosid kohtumisest vaata siit http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2593-1
The meeting focused primarily on the European Council meeting coming up next week and the issues to be discussed there.
Kohtumisel arutati eeskätt järgmisel nädalal toimuvat Ülemkogu ja seal arutusele tulevaid teemasid.
The representatives of the Danish parliament inquired about any issues that are not settled for Estonia regarding the constitutional treaty.
Taani parlamendi esindajad tundsid huvi, mis on Eesti jaoks seni veel lahendamata küsimused põhiseadusliku leppe osas.
According to the Prime Minister, it seems that the issues important for Estonia will be resolved.
Peaministri sõnul paistab, et Eesti jaoks olulised küsimused leiavad lahenduse.
"Ireland, which currently holds the presidency, should present its own report on the progress of the negotiations by the Prime Ministers´ dinner on 25 March,"
"Eesistujamaa Iiri peaks esitama omapoolse raporti läbirääkimiste senisest käigust 25ndal märtsil toimuvaks peaministrite õhtusöögiks,"
said Parts.
ütles Parts.
"By that time it should also be clear if the Intergovernmental Conference can continue in June,"
"Selleks ajaks peaks ka selguma, kas valitsustevaheline konverents juunis saab jätkuda,"
According to the Prime Minister the negotiations can continue only if there is hope for compromise on the yet unresolved issues.
Peaministri hinnangul saavad läbirääkimised jätkuda ainult siis, kui on lootust leida kompromisse seni lahendamata küsimuste osas.
Parts said that Estonia was above all interested in increasing the competitiveness of the European Union and achieving the goals established at Lisbon.
Partsi sõnul on Eesti huvi eeskätt Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmine ning Lissaboni protsessi eesmärkide saavutamine.