natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So that sovereignty would mean free people in a free country, not an individual blinded by an ideology that sees people and law as means, not as objective.
Et suverääniks oleks vaba rahvas vabal maal ja mitte ideoloogiast pimestatud üksikisik, kellele rahvas ja õigus on vahendiks ja mitte eesmärgiks.
We are witnessing that there is just one step from authoritarianism to autocracy and potentially, also to totalitarianism.
Me oleme tunnistajateks, et autoritaarsusest on samm autokraatiani ja potentsiaalselt ka totalitarismi.
But I am happy that Estonia belongs to the other category.
Kuid on mul heameel, et Eesti kuulub sellesse teise kategooriasse.
To that normative community based on shared values and going back to Greek thinkers and Roman law.
Sellesse jagatud väärtustel rajanevasse normatiivsesse kooslussesse, mille ühised juured ulatuvad Kreeka mõtlejate ja Rooma õiguseni.
Dear listeners!
Head kuulajad,
In the autumn we visited a First World War battlefield in Ypres, Belgium, together with all the European Union prime ministers.
Sügisel käisime kolleegidega, kõigi Euroopa Liidu peaministritega, esimese maailmasõja lahingupaigal Belgias Ypres.
We stood there side by side – a German, a French, an Englishman, a Dutch, a Belgian ... an Estonian, and all the others and we were all thinking, each in their own language – never again.
Seisime külg külje kõrval - sakslane, prantslane, inglane, hollandlane, belglane… eestlane ja kõik teised ning mõtlesime - igaüks oma emakeeles - ei iial enam.
One of the underlying values of the European Union is peace.
Üks Euroopa Liidu alusväärtuseid on rahu.
In the words of Helmut Kohl: “
Nagu on sõnastanud Helmut Kohl: „
European integration policy is actually a matter of war and peace in the 21st century”.
Euroopa lõimumise poliitika on tegelikkuses küsimus sõjast ja rahust 21. sajandil“.
The eternal peace ideal worded by Immanuel Kant has developed quite far from the original by now and serves as the main cornerstone and pillar to this value-based union.
Immanuel Kanti sõnastatud ideaal igavesest rahust on selle tänaseks õige kaugele arenenud olles väärtustel rajaneva ühenduse peamine nurgakivi ja tugisammas.
And all of us, who were standing there side by side on that hundred-year-old battlefield and felt proud of the European peace project, knew in our hearts that at the same time there is a war in one of the European countries.
Ja kõik me, kes me seal saja aasta tagusel lahinguväljal külg külje kõrval seisime ja olime uhked Euroopa rahuprojekti üle, teadsime südames, et samal ajal käib ühes Euroopa riigis sõda.
Last week, II grade pupils of a Tallinn school visited the Stenbock House.
Eelmisel nädalal käisid Stenbocki Majas II klassi lapsed ühest Tallinna koolist.
They wrote down their wishes and thoughts to the Prime Minister of the Republic of Estonia.
Nad panid kirja oma soovid ja mõtted Eesti Vabariigi peaministrile.
About half of them were about the Russian attack against Ukraine and that we have to protect Estonia from the attackers.
Umbes pooltes kirjades oli juttu Venemaa rünnakust Ukraina vastu ning sellest, et Eestit tuleb kindlasti ründajate vastu kaitsta.
These children wrote about war.
Need lapsed kirjutasid sõjast.
They did it in a different way.
Nad tegid seda erineval moel.
For instance, Trino wrote that if he was a Prime Minister and there were people who want to fight, he would make it so that Estonia has a protection shield and they cannot get into our country.
Trino näiteks kirjutas, et tema teeks peaministrina nii, et kui on inimesi, kes tahavad sõdida, siis Eestil on kaitse peal ja nad ei saa meie riiki sisse.
Romi Leen was especially clever – she would show Puutin (she wrote the name with two u-s) My Little Pony cartoons and then there would be no more wars in the world.
Romi Leen oli õige kaval, tema näitaks peaministrina Puutinile (ta kirjutas selle nime kahe uu-ga) My Little Pony multikaid ja siis ei oleks maailmas enam sõdu.
So naive, so sincere, so beautiful.
Nii naiivne, nii siiras, nii ilus.
How I wish I could believe in that.
Oi, kuidas ma tahaks sellesse uskuda.
They say that children are a reflection of their homes.
Lapsed on kodu peegel, öeldakse.
There is no doubt that one of the most existential questions for Estonian people right now is how to ensure the independence of the Republic of Estonia for future generations, together with continuation of all the freedoms and opportunities.
Ei ole kahtlust, et Eesti inimeste jaoks on praegu üheks olemuslikumaks küsimuseks see, kuidas tagada Eesti Vabariigi iseseisvus tulevastele põlvedele ning koos sellega kõigi vabaduste ja võimaluste jätkumine.
Our large neighbour is once again in a phase of prevailing imperialist obsessions and belief that military power will get them what they want.
Meie suur naaberriik on taas faasis, kus valitsevad imperialistlikud kinnisideed ning suhtumine, et sõjalise jõuga on võimalik saada enda tahtmine.
For Estonians, there is nothing new or unprecedented in that.
Eestlaste jaoks ei ole selles midagi uut või enneolematut.
Our experience has been tremendously painful, but it has priceless value for the future generations.
Meie kogemus on olnud tohutult valus, aga tulevaste põlvede jaoks on sel hindamatu väärtus.
There is hardly a family who could watch the movie “In the Crosswind” that premiered last year, without being touched personally.
Naljalt ei leia perekonda, kes vaataks eelmisel aastal esilinastunud filmi Risttuules tundmata isiklikku puudutust.
It is not the soft touch of the Song Festival where wonderful music touches our souls tenderly with the blue, black and white of its eyes.
See ei ole laulupeo malbe puudutus, kus imeilus muusika puudutab meie südameid õrnalt oma silmade sinimustvalgega.
This is a scythe that goes through the heart.
See on kui vikat, mis käib südamest läbi.
At the anniversary of the June deportation, a roomful of people were watching “In the Crosswind” in Käru railway station in Rapla County.
Juuniküüditamise aastapäeval vaatas filmi Risttuules Raplamaal, Käru raudteejaamas saalitäis inimesi.
73 years ago a train left from that same station, taking the forebears of the people in that room, actually of all of us, to the cold country.
Sealtsamast jaamast lahkus 73 aastat tagasi rong, mis viis külmale maale saalisolnute, tegelikult ju meie kõigi, esivanemaid.
The people were hardly breathing throughout the movie.
Inimesed peaaegu ei hinganudki kogu filmi jooksul.
We all had known that it had happened.
Me ju kõik teadsime, et see on aset leidnud.
But it was an entirely different feeling, experiencing it all again with your neighbours, acquaintances, and loved ones.
Aga hoopis teine tunne on seda uuesti läbi elada koos naabrite, tuttavate ja lähedatega.
Dear fellow-countrymen!
Head kaasmaalased,
The most important thing is to really learn from the past.
Olulisim on minevikust tõesti õppida.
Both from the attempt of the “green men” to organise a putsch in the December heat of 1924, from the bad and very bad options we had at the lonely times of 1940, and from the horrors of the occupation years.
Nii 1924. aasta detsembrikuumuse roheliste mehikeste katsest riiki pöörata kui 1940. aasta üksiolemise halbadest ja väga halbadest valikutest ning okupatsiooniaastate õudustest.
Back then, we were alone among the great powers of the world, without hope, without help from allies.
Toona olime maailma suurvõimude vahel üksi, ilma lootuseta, ilma liitlaste abist.
While restoring Estonia’s independence, we learned from our past and chose a straight way to Western values.
Eesti vabadust taastades me õppisime oma minevikust ja valisime sirge tee läänelike väärtuste poole.
We chose the allies who believe in the same values in which we, Estonians, believe.
Me valimisime endale liitlased, kes usuvad nendesse väärtustesse, millesse usume meie, eestlased.
We chose to be independent and sovereign, but we also chose never to be alone again.
Me valisime olla iseseisvad ja suveräännsed, kuid me valisime ka enam mitte kunagi üksi jääda.
For as long as this has been our own way, we have stepped in the same pace with our allies in NATO and the European Union.
Nii palju kui see on olnud meie enda tee, oleme me astunud ühte sammu oma liitlastega NATOs ja Euroopa Liidus.
We have walked down that road consistently for over two decades and at the eve of the Anniversary of the Republic of Estonia in 2015, the need to continue on this road is probably clearer than ever before.
Seda teed oleme käinud järjepidevalt üle kahe aastakümne ning 2015. aasta vabariigi aastapäeva eelõhtul on selle tee jätkamise vajadus ilmsem kui eales varem.
Time and again I am being asked if Russia could also attack us.
Ikka ja jälle küsitakse minult, et kas Venemaa võib ka meid sõjaliselt rünnata.
It attacked Georgia and Ukraine.
Gruusiat ja Ukrainat ju ründas.
The questioners are from CNN, BBC, Reuters, but also from Järvakandi, Kose, and Kuusalu.
Küsijaid on CNNst, BBCst, Reutersist, aga ka Järvakandist, Koselt ja Kuusalust.
Everyone asks the same thing.
Kõik küsivad.
This is my answer - if we make smart choices, if we are willing to protect ourselves and are reliable partners to our allies, the answer is a firm “no”.
Minu vastus on selline: kui me teeme ise tarku valikuid, kui me oleme ise valmis end kaitsma ja oleme oma liitlastele usaldusväärsed partnerid, siis on vastus selge ei.
We are able to foresee the dangers and we are prepared to avert them.
Me oskame ohtusid ette näha ja me oleme nende tõrjumiseks valmistunud.
Preparedness is the best guarantee to ensure that these dangers would never turn into reality.
Valmisolek on parim garantii selleks, et need ohud mitte kunagi ei realiseeruks.
“Defending Tallinn is as important as defending Berlin, Paris, and London,”
“Tallinna kaitsmine on niisama oluline kui Berliini, Pariisi ja Londoni kaitsmine,”
said Barack Obama at his visit in September.
ütles Barack Obama septembris meil külas käies.
You can rest assured that he also meant Tartu.
Võite kindlad olla, et ta mõtles ka Tartut.
And Narva.
Ja Narvat.
Because Narva is as much NATO as is New York, Hamburg, and Istanbul, and NATO will protect each centimetre of its territory with the force of the entire alliance.
Sest Narva on sama palju NATO kui on New York, Hamburg ja Istanbul ning NATO kaitseb iga ruutmeetrit oma territooriumist kogu alliansi jõuga.
I have no doubts for a second in the functioning of the collective defence of NATO.
Ma ei kahtle hetkegi NATO kollektiivkaitse toimimises.
I believe in NATO.
Ma usun NATOsse.
To make any of our potential enemy also believe it, we need to be confident and demonstrate the fortitude, strength, and solidarity of NATO at the same time.
Selleks, et ka ükskõik milline meie potentsiaalne vaenlane seda usuks, on vajalik olla ise enesekindel ning samaaegselt demonstreerida NATO meelekindlust, tugevust ja ühtsust.
We need to take care of reinforcing our security and national defence today, tomorrow, and in the far future when the Prime Minister of Estonia is Trino or Romi Leen.
Meie julgeoleku kindlustamise ja riigikaitsega on vaja tegeleda täna, sellega on vaja tegeleda homme ning kauges tulevikus, kui Eesti riigi peaminister on Trino või Romi Leen.
The expenses made for national defence are like buying an insurance policy.
Riigikaitseks tehtavad kulutused on kui elukindlustuspoliisi ostmine.
And, like with any type of insurance policy, we always hope and believe that we will never actually need to use the insurance.
Ja nagu kindlustuse puhul ikka – me alati usume ja loodame, et meil pole kunagi vaja kindlustust tegelikult käiku lasta.
However, if something should happen, we would be in a big trouble without the insurance.
Kui aga siiski midagi juhtub, oleksime ilma kindlustuseta väga suures hädas.
Estonia has had little time to build its national defence, but you can be certain that we are not making the decisions at random, counting on good luck.
Eestil ei ole olnud palju aega ehitada üles oma riigikaitset, kuid kindlasti ei tee me valikuid huupi ega looda vaid hea õnne peale.
The military activity in Ukraine has shown that the dangers on which we have thought and for which we have planned, may turn into reality on certain conditions.
Ukrainas lahvatanud sõjategevus on näidanud, et ohud, millest me oleme mõelnud ja milleks planeerinud, võivadki teatud tingimustel muutuda reaalseks.
The modern hybrid war is not declared, it is fought in addition to tanks and missile fire also with unmarked soldiers, spies, and agents of influence, with keyboards, propaganda stations, pipelines, even with custom regulations and trade agreements.
Tänapäevast, hübriidsõda, ei kuulutata välja, seda peetakse tankide ja raketitule kõrval märgistamata sõdurite, spioonide ja mõjuagentidega, peetakse arvutiklahvidega, propagandajaamadega, torujuhtmetega, isegi tollireeglite ja kaubanduslepingute abil.
Understanding that makes us plan our defence activities on a much wider scale.
Sellest arusaamine sunnib meid oma kaitsetegevust senisest palju laiemalt planeerima.
We cannot leave our country to the claws of such dangers.
Me ei saa ega tohi jätta oma riiki selliste ohtude meelevalda.
We have to continue strengthening our national defence every day, rationally and smartly.
Me peame jätkama oma kaitsevõime tugevdamist, tehes seda igapäevaselt ratsionaalselt ja nutikalt.
The newly adopted National Defence Act is a big step in this direction and gives a clear signal in the language of legislation that the supervision of Estonian national defence will implement quickly and smoothly.
Äsja heaks kiidetud uus riigikaitseseadus on suur samm selles suunas ning annab seaduste keeles väga ühese signaali, et Eesti riigikaitse juhtimine rakendub kiirelt ja sujuvalt.
It brings the NATO’s collective defence and Estonia’s broad-based national defence together into a whole.
See ühendab NATO kollektiivkaitse ja Eesti laiapõhjalise riigikaitse ühtseks tervikuks.
One of the main purposes of the new National Defence Act is to ensure that our national defence would be in compliance with the logic of practical life, so that if would not be based on illusionary and unrealistic presumptions.
Uue riigikaitseseaduse üks põhieesmärke on see, et meie riigikaitse oleks vastavuses praktilise elu loogikaga, et see ei rajaneks illusoorsetel ja ebareaalsetel eeldustel.
This has to be the recurring principle of our national defence development both today and in the future.
See peab olema meie riigikaitse arendamise läbiv põhimõte nii täna kui tulevikus.
Estonia does not intend to create paper divisions and paper cannons, and it is also not reasonable to talk nicely and proudly of new projects in other areas of national defence when we are actually lacking funds and people for that.
Eesti ei kavatse luua paberüksusi ega paberkahureid, samuti ei ole mõistlik rääkida paberil ilusasti ja kõlavalt uutest projektidest muudes riigikaitse tegevussuundades, kui meil pole nende jaoks ei raha ega inimesi.
We are building national defence in a well-weighed manner and in cooperation with the allies, supporting on each other as much as possible.
Me ehitame riigikaitset üles läbimõeldult ja liitlastega koostöös võimalikult palju üksteisele toetudes.
A couple of years ago, the presence of the allies on the Estonian soil seemed impossible, but by today, it has become a new normality for both us and the allies.
Veel aasta tagasi tundus liitaste kohalolu Eestis võimatu, tänaseks on sellest aga saanud normaalsus nii meie kui ka liitlaste jaoks.
Let us be realistic and admit that there is no hope for a quick improvement in the security situation of our region.
Olgem realistid ja mööngem, et meie regiooni julgeolekuolukorras pole oodata kiiret paranemist.
This is why we need to make constant efforts in cooperation with our allies to maintain and, if necessary, update the deterrence from the presence of the allies.
Seetõttu peame koostöös liitlastega tegema pidevaid pingutusi, et säilitada ja vajadusel ajakohastada liitlaste kohalolekust tulenevat heidutust.
The government has decided to demonstrate our willingness to contribute to the common defence both by consistent improvement of the Estonia’s own defence capabilities and providing a decent recipient country support to the allies.
Valitsus on otsustanud näidata nii Eesti oma kaitsevõime järjepideva arendamise kui ka liitlastele korraliku vastuvõtva riigi toetuse pakkumisega meie valmidust panustada ühisesse julgeolekusse.
But just like in the times of the War of Independence, national defence does not start with allies, but from faith in the country and our willingness to protect it.
Kuid nagu Vabadussõja ajal ei alga riigikaitse mitte liitlastega, vaid ikkagi usust Eesti riiki ja eestlaste kaitsetahtest.
Estonian people have demonstrated repeatedly and will undoubtedly demonstrate again, that in difficult situations they are willing to give everything to keep our country safe and well protected.
Eesti inimesed on keerulistes olukordades korduvalt näidanud ja näitavad kindlasti edaspidigi oma valmidust anda endast kõik, et meie riik oleks kaitstud ja hästi hoitud.
Believing in your country and our ability to protect ourselves is an important key to success of national defence.
Usk oma riiki ja meie võimesse ennast kaitsta on oluline võti riigikaitse eduks.
Still, we cannot forget about Ukraine while ensuring our security.
Kuid oma julgeoleku kindlustamisel ei tohi me ära unustada Ukrainat.
Because by supporting Ukraine in its current battle for democracy, we are also supporting faith into a better future.
Sest toetades Ukrainat tema praeguses võitluses demokraatia nimel, toetame usku paremasse tulevikku.
I had the most genuine experience of the thirst for freedom of the Ukrainian people when I walked hand in hand yesterday at the March of Dignity in Kiev, Maidan.
Ukraina inimeste vabadusjanu kogesin kõige ehedemalt eile kõndides käiskäes Ukraina rahvaga väärikusmarsil Kiievis Maidanil.
At that moment I felt that the aggression against Ukraine is not just about Ukraine.
Sellel hetkel tundsin, et Ukraina-vastase agressiooni puhul pole asi lihtsalt Ukrainas.
The security environment developments that have emerged in the last year did not come from nothing and will also not go away overnight.
Viimase aasta jooksul nähtavaks saanud julgeolekukeskkonna arengud ei ole tekkinud tühjalt kohalt ega kao kusagile üleöö.
We, Europeans believing in democracy and freedom, need to stick together in this.
Meil, demokraatiasse ja vabadusse uskuvatel eurooplastel, tuleb siin ühte hoida.
I find continuing reinforcement of the Estonian security as a country and as a nation very important.
Ma pean oluliseks, et me riigi ja rahvana jätkame Eesti julgeoleku kindlustamist.
Faith in your country and in yourself is the best deterrence against any aggressor.
Usk oma riiki ja usk iseendasse heidutab kõige paremini ükskõik millist agressorit.
Ladies and gentlemen, I believe in Estonia.
Daamid ja härrad, mina usun Eestisse.
I know that you do as well.
Ma tean, et ka Teie usute.
Then let us protect and love our country and each other.
Hoidkem ja armastagem siis oma riiki ja hoidkem ka üksteist.
There are so few of us that every one of us matters.
Meid on piisavalt vähe, igaüks meist on tähtis.
But there are also enough of us to endure and be successful.
Aga meid on ka piisavalt palju, et püsima jääda ja edukad olla.
May our country and nation live forever.
Kestku meie riik ja rahvas igavesti, Elagu Eesti!
Peaministri aastapäevakõne Vanemuises 23.02.2015
Peaministri aastapäevakõne Vanemuises 23.02.2015
23.02.2015
23.02.2015
The reconstruction will cost EUR 8.2 million, which is funded from the Estonia-Latvia-Russia Cross Border Cooperation Programme.
Rekonstrueerimine läheb maksma 8,2 miljonit eurot, mida finantseeritakse Eesti-Läti-Vene piiriülese koostöö programmist.
Estonia will switch to a single emergency number 112 in 2014.
Eesti läheb üle ühele hädaabinumbrile 112 alates 2014. aastast.
This approach will help to ensure faster arrival and more professional assistance at the scene.
Selline lähenemine tagab abi kiirema kohalejôudmise ja professionaalsema abistamise sündmuskohal.
The collaboration and synergy of various administrations providing help will be also ensured at the international level.
Samuti on tagatud erinevate abi osutavate ametkondade koostöö ja sünergia rahvusvahelisel tasemel.
As the head of government, Andrus Ansip has attended Ida-Viru County at least once a year.
Andrus Ansip on valitsusjuhina käinud Ida-Virumaal vähemalt kord aastas.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013
07.10.2013
07.10.2013
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Teel Narva käis valitsusjuht koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga ka Eesti kõige põhjapoolsemal saarel Vaindlol, kus asub mehitatud piirivalvepunkt.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Teel Narva käis valitsusjuht koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga ka Eesti kõige põhjapoolsemal saarel Vaindlol, kus asub mehitatud piirivalvepunkt.
Foto: valitsuse kommunikatsioonibüroo
Foto: valitsuse kommunikatsioonibüroo
Pildi valmistutakse lennuks piirivalvesalga kopteris.
Pildi valmistutakse lennuks piirivalvesalga kopteris.
Vaindlo saarel asetas peaminister lilled mälestusmärgile, mis on pühendatud 1721. aastal Põhjasõja merelahinguis hukkunud Briti meremeestele.
Vaindlo saarel asetas peaminister lilled mälestusmärgile, mis on pühendatud 1721. aastal Põhjasõja merelahinguis hukkunud Briti meremeestele.
Peaministri ja peadirektori võttis Vaindlol vastu Kunda kordoni juht Mare Jõesaar.
Peaministri ja peadirektori võttis Vaindlol vastu Kunda kordoni juht Mare Jõesaar.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga tutvuti Narva kordoni ja maanteepiiripunkti igapäevatööga.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga tutvuti Narva kordoni ja maanteepiiripunkti igapäevatööga.
Piiripunkti tööd tutvustab Kert Uustalu, kes on Narva maanteepiiripunkti juht.
Piiripunkti tööd tutvustab Kert Uustalu, kes on Narva maanteepiiripunkti juht.
Pildil jalakäijate järjekord Narva piiripunktis.
Pildil jalakäijate järjekord Narva piiripunktis.
Pildil Maksu-ja tolliameti röntgenauto piiril.
Pildil Maksu-ja tolliameti röntgenauto piiril.
Maksu-ja tolliametil on piiripunktis tööl ka tubakakoer.
Maksu-ja tolliametil on piiripunktis tööl ka tubakakoer.
Pildil tutvutakse piiril konfiskeeritud kaubaga.
Pildil tutvutakse piiril konfiskeeritud kaubaga.
Maksu-ja tolliameti tööd tutvustab Ants Kutti.
Maksu-ja tolliameti tööd tutvustab Ants Kutti.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga tutvuti ka Jõhvi ühendhäirekeskuse tööga, kus on esimesena kokku pandud hädaabinumbritele 110 ja 112 saabuvate kõnede vastuvõtmine.
Peaminister Andrus Ansip külastas Ida-Virumaad 04.10.2013. Koos Politsei-ja Piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga tutvuti ka Jõhvi ühendhäirekeskuse tööga, kus on esimesena kokku pandud hädaabinumbritele 110 ja 112 saabuvate kõnede vastuvõtmine.
During Poland’s presidency, which starts in July, negotiations on the European Union’s long-term budget will begin.
Poola eesistumise ajal, mis algab juulis, alustatakse läbirääkimisi Euroopa Liidu pikaajalise eelarve üle.
The prime ministers confirmed that Estonia and Poland will not demand that the European Union’s budget be increased, but nor do they consider it necessary for it to be decreased.
Peaministrid kinnitasid, et Eesti ja Poola ei nõua Euroopa Liidu eelarve suurendamist, kuid nad ei pea vajalikuks ka selle vähendamist.
Prime Minister Ansip emphasized at his meeting with Tusk that Estonia deems it very important to carry out cross-border infrastructure projects for which support from the European Union budget is needed.
Peaminister Ansip rõhutas kohtumisel Tuskiga, et Eesti jaoks on väga oluline piiriüleste taristuprojektide elluviimine, milleks on vaja toetust Euroopa Liidu eelarvest.