natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, Prime Minister Rõivas stressed that technology alone does not guarantee success in the field of defence: “
Peaminister Rõivas toonitas aga, et ainuüksi tehnoloogia kaitsevallas edu ei taga: “
We, especially NATO, must invest in the field of defence.
Meie, eriti NATO, peame kaitsevaldkonda investeerima.
Estonia is continuing its commitment to contribute two percent of gross domestic product to the defence costs also in the future.”
Eesti jätkab võetud kohustust panustada kaitsesse 2 protsenti sisemajaduse kogutoodangust kindlasti ka tulevikus.”
The report, drawn up by Gunnar Okk, the Vice-President of the Nordic Investment Bank, and Jaakko Blomberg, the former Ambassador of Finland to Estonia, highlights the factors of the international competitiveness of Estonia and Finland, especially in the fields of science, technology and innovation.
Põhjamaade Investeerimispanga asepresidendi Gunnar Okki ja Soome endise suursaadiku Eestis Jaakko Blombergi poolt koostatud raport tõstab esile Eesti ja Soome rahvusvahelise konkurentsivõime tegureid, eriti teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas.
The report includes a total of 55 recommendations with explanations and a vision of the relationship between Estonia and Finland in 2030.
Raportis on kokku 55 selgitustega soovitust ning visioon Eesti ja Soome suhetest aastal 2030.
According to the report, Estonia and Finland could join their resources, especially in the fields of education and science and innovation policy.
Raporti kohaselt võiksid Eesti ja Soome ühendada oma ressursid, eriti teadus- ja haridusvaldkonnas ning innovatsioonipoliitikas.
For example, partnership relations are desired to be created between the Aalto University to be opened in Helsinki, the Tallinn Technical University and the Estonian Academy of Arts.
Näiteks soovitatakse luua partnerlussuhted Helsingis asutatava Aalto ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli ning Eesti Kunstiakadeemia vahel.
The rapporteurs also see a common establishment of higher education operating in the future – Cross Gulf University, which would focus on organising cooperation in doctoral studies in the first stage of its activity.
Tulevikus näevad raportöörid tegutsemas ka ühist kõrgkooli: Cross Gulf University, mis oma tegevuse esimesel etapil keskenduks koostöö korraldamisele doktoriõppes.
For example, they propose the creation of the concept of common e-administration and e-services, which could be implemented in both countries in the administration of both public authorities and municipal authorities.
Näiteks pakuvad nad välja ühise e-halduse ja e-teenuste kontseptsiooni loomist, mida oleks mõlemas riigis võimalik rakendada nii riigi- kui ka munitsipaalasutuste halduses.
The Nordic countries and the Baltic States could also establish a common institution of professional higher education in information technology and communication.
Samuti võiksid Põhjamaad ja Balti riigid rajada ühise infotehnoloogia ja kommunikatsiooni rakenduskõrgkooli.
The rapporteurs highlight the fact that tourism is a part of economy important for both countries.
Raportöörid tõstavad esile, et mõlemale riigile oluline majandusosa on turism.
They make a proposal that Estonia and Finland could be promoted as a common tourism target.
Nad teevad ettepaneku, et Eestit ja Soomet võiks reklaamida ühise turismisihtmärgina.
For example, the establishment of a common information point in China or India, presenting the region, could be considered.
Näiteks saaks kaaluda regiooni tutvustavat ühise infopunkti loomist Hiinasse või Indiasse.
Estonia and Finland also face similar challenges in labour issues and in social and health spheres for which common solutions could be found.
Ka tööjõuküsimustes ja sotsiaal- ning tervishoiuvaldkonnas on Eestil ja Soomel sarnaseid väljakutseid, millele võiks leida ühislahendusi.
The report is the second analytical review on relations between Estonia and Finland, which includes specific proposals.
Raport on järjekorras teine Eesti ja Soome suhteid käsitlev konkreetsete ettepanekutega analüütiline ülevaade.
The report entitled “Estonia and Finland in the European Union” drawn up by Ambassador Jaak Jõerüüt and bank manager Esko Ollila was completed in 2003.
Suursaadik Jaak Jõerüüdi ja pangajuhi Esko Ollila koostatud raport „Eesti ja Soome Euroopa Liidus“ valmis aastal 2003
The report in Estonian http://www.valitsus.ee/redirect/244 and in Finnish http://www.vnk.fi/julkaisukansio/2008/j07-viron-ja-suomen/pdf/fi.pdf (PDF)
Raport asub: /UserFiles/valitsus/et/uudised/pressiteated/valitsuse-pressiteated/Eesti_Soome_koostoo_online.pdf (PDF)
Additional information: Gunnar Okk 00 358 9 10 618 001; Jaakko Blomberg 00 358 9 40 414 1766
Lisainfo: Gunnar Okk 00 358 9 10 618 001; Jaakko Blomberg 00 358 9 40 414 1766
1.
lisas Ansip.
Translation into Estonian (VKB): https://www.riik.ee/brf/index.php?id=31079&tpl=1007&external=&search=&aa...
Tõlge eesti keelde (VKB): https://www.riik.ee/brf/index.php?id=31079&tpl=1007&external=&search=&aasta=
At the beginning of December, the ministers of the interior of the European Union decided on the establishment of the headquarters of the IT agency in Estonia.
Detsembri alguses võtsid Euroopa Liidu siseministrid vastu otsuse, et Eestisse luuakse IT-agentuuri peakorter.
According to Ansip, the establishment of a common EU energy market is crucial for Estonia’s energy security and supply reliability.
Ühtse Euroopa Liidu energiaturu loomine on Ansipi sõnul Eesti energiajulgeoleku ja varustuskindluse tagamiseks ülioluline.
According to Ansip, Estonia is not merely a receiver in the European Union but also strives to contribute to the development of the Union.
Eesti ei ole Ansipi sõnul Euroopa Liidus aga üksnes saaja rollis, vaid soovib panustada ühenduse arengusse.
The new government must also take sustainable steps to launch the preparation for Estonia’s presidency in the European Union in 2018.
Samuti peab uus valitsus astuma jätkusuutlikud sammud 2018. aastal toimuva Eesti Euroopa Liidu eesistumise ettevalmistuste käimalükkamiseks.
In the judgement of Andrus Ansip, the political cooperation between Cyprus and Estonia, and their mutual bilateral visits over recent years have notably been of a high class.
Andrus Ansipi hinnangul on Küprose ja Eesti vaheline poliitiline koostöö ning vastastikused kahepoolsed visiidid viimastel aastatel olnud märkimisväärselt kõrgest klassist.
“Visits by Parliament and Government members have been frequent.
“Sagedased on olnud parlamendi- ning valitsusliikmete külaskäigud.
I value particularly highly the decision of Cyprus to open an embassy in Estonia next year,”
Eriti kõrgelt hindan Küprose otsust avada järgmisel aastal Eestis saatkond,”
Ansip said.
lausus Ansip.
According to Tassos Papadopoulos, both Cyprus and Estonia have similar views on several issues related to the European Union.
Tassos Papadopoulose sõnul on nii Küprosel kui Eestil sarnased nägemused mitmetele Euroopa Liiduga seotud teemadele.
“Cyprus has ratified the constitutional agreement and we wish that other member states who have not yet expressed their opinion will do so.
“Küpros on ratifitseerinud põhiseadusliku leppe ning me soovime, et ka teised seni veel oma arvamust mitte öelnud liikmesriigid seda teevad.
The provisions of the constitutional agreement are a good compromise and Cyprus does not support its amendment or enforcement only in parts,”
Põhiseaduslikus leppes sätestatu on hea kompromiss ning Küpros ei toeta selle muutmist või osadena kehtestamist,”
the President noted.
lausus president.
During the meeting with the President of Cyprus, cooperation possibilities upon accession to the Schengen visa area and the euro zone were discussed.
Kohtumisel Küprose presidendiga arutati koostöövõimalusi Schengeni viisaruumiga ning eurotsooniga liitumisel.
Both Estonia and Cyprus have expressed their wish to accede to the visa area and adopt the euro at the first possibility.
Nii Eesti kui Küpros on avaldanud soovi ühineda viisaruumiga ning võtta kasutusele ühisraha euro esimesel võimalusel.
According to Prime Minister Ansip, there are many useful things which Estonia may learn from Cyprus, owing to its geographic location and special relations with Middle Eastern countries.
Peaminister Ansipi sõnul on Eestil Küproselt tänu riigi geograafilisele asukohale ja erilistele sidemetele Lähis-Ida riikidega väga palju kasulikku võimalik õppida.
“A good example is the actions taken by Cyprus during the Lebanese crisis, when the state successfully coped with a very large amount of refugees.”
“Heaks näiteks on Küprose tegutsemine Liibanoni kriisi ajal, mille käigus tuli riik lühikese aja jooksul edukalt toime väga suure hulga põgenikega.”
The Prime Minister thanked the government and people of Cyprus for helping Estonian citizens who had remained in the crisis centre.
Peaminister tänas Küprose valitsust ja rahvast kriisikoldesse jäänud Eesti kodanike abistamise eest.
With regard to economic issues, the meeting discussed development of cooperation mainly in the areas of tourism and maritime affairs.
Majandusega seotud teemade puhul oli kohtumistel juttu koostöö arendamisest eelkõige turismi ja merenduse valdkonnas.
Cyprus is also interested in Estonia’s progress in the application of various e-solutions.
Samuti pakub Küprosele huvi Eesti edusammud erinevate e-lahenduste rakendamine.
One of the objectives of the visit of Estonia’s government head to Cyprus was to better understand the complicated situation on the island state, where the state has, in essence, been split into two parts for more than forty years, and the relations between the Turkish and Greek communities are tense.
Eesti valitsusjuhi Küprose visiidi üheks eesmärgiks oli paremini mõista saareriigi keerulist situatsiooni, kus juba enam kui nelikümmend aastat on riik sisuliselt jagatud kaheks ning Küprose türgi ja kreeka kogukondade suhted on pingestatud.
”I very much hope that the efforts towards the unification of Cyprus will continue.
“Loodan väga, et jõupingutused Küprose ühendamiseks jätkuvad.
The meeting between the leaders of the two communities which took place this summer was an important step towards this end and gives hope for the continuation of this process.
Käesoleva aasta suvel aset leidnud kahe kogukonna liidrite kohtumine on oluliseks sammuks selles suunas ja annab lootust protsessi jätkumiseks.
Estonia supports the resolution of the dispute between Cyprus and Turkey, above all, under the auspices and through the mediation of the United Nations,”
Eesti toetab Küprose ja Türgi lahkheli lahendamist eelkõige ÜRO egiidi all ja vahendusel,”
Prime Minister Ansip said.
ütles peaminister Ansip.
On the last day of the visit, the Prime Minister plans to meet with the Cyprus Minister of Commerce and Industry Antonis Michaelides.
Visiidi viimasel päeval on peaministril kavas kohtumine Küprose kaubandus- ja tööstusminister Antonis Michaelidesega.
Both Prime Ministers then drove to Kalvi Manor House and visited the Viru Moors on the way.
Koos sõitsid peaministrid kohtumisele Kalvi mõisa, teel käidi Viru rabas.
The Estonian Prime Minister thanked his Danish counterpart, who is also one of the architects of European enlargement, for finding it possible, such a short time after the two first met in Copenhagen in May, to visit Estonia at such an important time.
Eesti peaminister Juhan Parts tänas Taani peaministrit, kes on ka üks Euroopa laienemise arhitekte, et viimane leidis lühikese aja jooksul pärast Partsi maikuist esmakohtumist Kopenhaagenis võimaluse vastuvisiidiks ja seda Eestile nii olulisel ajal.
Danish Prime Minister Anders Fogh Rasmussen emphasized that Estonia was about to make a historic step and that in his opinion Estonia had obtained excellent results from the negotiations with the European Union.
Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen kinnitas, et Eesti on astumas ajaloolist sammu ning tema hinnangul on Eesti saanud läbirääkimistel Euroopa Liiduga väga head tulemused.
According to the Danish Prime Minister, Estonia´s would-be accession to the European Union would mean that one of Denmark´s greatest objectives and wishes had been accomplished.
Taani peaministri sõnul täidab Eesti loodetav võimalik liitumine Euroopa Liiduga ühe Taani suure soovi ja eesmärgi.
Anders Fogh Rasmussen emphasised that, based on the Danish experience, he could safely say that a small country does not lose its identity in the European Union, but, on the contrary, there would be more opportunities to recognize its national and cultural identity within the EU.
Anders Fogh Rasmussen rõhutas, et Taani kogemusele toetudes võib ta julgelt öelda, et väike riik ei kaota liitumisel Euroopa Liiduga oma iseseisvust, vaid rahvusliku ja kultuurilise identiteedi teadvustamine EL-is hoopis suureneb.
At their meeting today, the Prime Ministers focused on the organization of the public referendum for accession to Europe that was being prepared in Estonia.
Peaministrid keskendusid tänasel kohtumisel Euroopa Liidu ühinemiseks toimuva rahvahääletuse korraldamisele Eestis.
Prime Minister Parts was mainly interested in the experience and advice on organizing public referenda that Denmark could offer Estonia.
Peaminister Juhan Parts oli eeskätt huvitatud Taani rahvahääletuste korraldamise kogemusest ja nõuannetest.
Mr. Parts also gave Mr. Rasmussen an overview of the preparations that had been made for the referendum and the results of the latest poll.
Samuti andis peaminister Juhan Parts Rasmussenile ülevaate senisest rahvahääletuse korraldamise käigust ja viimastest küsitluse tulemustest.
The Prime Ministers also briefly discussed the upcoming Intergovernmental Conference.
Peaministrid puudutasid ka eesseisvat valitsustevahelist konverentsi.
Both found that the draft EU Constitution prepared by the Future Convent was a good starting point for the IGC´s work.
Mõlemad tõdesid, et tulevikukonvendi ettevalmistatud põhiseadusliku lepingu projekt on hea alus valitsustevahelise konverentsi töö alustamiseks.
Mr. Parts also emphasized that there were a number of issues, especially regarding institutions, that required further handling.
Parts toonitas aga, et samas vajavad mitmed küsimused, ennekõike institutsioonide osas, edasist käsitlemist.
He also said that Estonia did not support the idea of laying down a definite timetable for the completion of the work of the IGC, which is to open on 4 October in Rome.
Juhan Parts rõhutas ka, et Eesti ei pea õigeks kindla ajaraami seadmist 4. oktoobril Roomas tööd alustava valitsustevahelise konverentsi lõpetamisele.
"The key is the quality of the outcome,"
"Esmatähtis on tulemuste kvaliteet,"
said Mr. Parts.
kinnitas Parts.
In the opinion of the Estonian Prime Minister, it will be necessary to adhere to the decisions reached in Thessaloniki that the new draft EU Constitutional Treaty would be signed only after EU enlargement on 1 May 2004.
Eesti peaministri hinnangul tuleb kinni pidada Thessalonikis otsustatust, et uuele põhiseaduslikule lepingule kirjutatakse alla pärast liidu laienemist 1. mail 2004.
The Prime Ministers also discussed issues that the intergovernmental conference should examine further.
Peaministrid arutasid ka küsimusi, mida valitsusevahelisel konverentsil peaks edasi käsitlema.
According to Juhan Parts, it was necessary to specify the position of the Council President and the voting rights of Commissioners in the European Commission.
Peaminister Juhan Partsi sõnul on kindlasti vaja täpsustada ülemkogu eesistuja ametikohta, samuti komisjoni volinike hääleõigusi Euroopa Komisjonis.
The Danish Prime Minister emphasized that in the case of a rotation system, all Commissioners should be able to be involved at least in the discussion of decisions, have the right to participate in all meetings and to make statements.
Taani peaminister toonitas, et rotatsioonisüsteemi korral peaksid kõik volinikud olema vähemalt otsuste arutellu võrdselt kaasatud, omama õigust kõigil kohtumistel osaleda ja sõna võtta.
The Danish Prime Minister also gave an overview of the derogations prepared by Denmark which the country aimed to raise.
Taani peaminister andis ülevaate ka Taani erandite käsitlemisele lepinguprotokollis, mida Taanil on kavas tõstatada.
According to the Prime Minister, Denmark supported a brief IGC and does not wish to open individual issues at the conference.
Taani peaministri sõnul toetab Taani pigem lühikest valitsustevahelist konverentsi ning ei soovi üksikküsimusi konverentsil avada.
The visit of the Danish Prime Minister will continue tomorrow with a visit to Vest-Wood Eesti AS, a woodworking company, at 9.45, and with a meeting with the residents of Rakvere on the Rakvere Promenade at 10.30. The Prime Ministers will give a joint press conference tomorrow in the VIP Lounge of Tallinn Airport at 12.45.
Taani peaministri visiit jätkub homme külastusega puidutöötlusettevõttesse Vest-Wood Eesti AS kl 9.45 ja kohtumisega Rakvere linna rahvaga Rakvere promenaadil kl 10.30. Peaministrid annavad ühise pressikonverentsi homme Tallinna lennujaama VIP-ruumis kl 12.45.
Ansip stated.
„Me hindame kõrgelt OECD analüüse ning soovitusi,“ ütles Ansip.
“Estonia is thankful to its allies who patrol our airspace.
„Eesti on tänulik oma liitlastele, kes valvavad meie õhuruumi.
This is all part of our national defence.”
See kõik on osa meie riigikaitsest.“
Lamers acknowledged Estonia’s contribution in defending NATO’s cyberspace, its commitment to increasing defence spending to two per cent of the gross domestic product, and participation in the international security forces mission in Afghanistan.
Lamers tunnustas Eesti panust NATO küberkaitse arendamisel, pühendumist tõsta kaitsekulutusi kahe protsendini sisemajanduse kogutoodangust ning osalemist rahvusvaheliste julgeolekuabijõudude koosseisus Afganistanis.
Ansip noted that Afghanistan continues to be a military, civilian and development cooperation priority for Estonia.
Ansip märkis, et Afganistan on jätkuvalt Eesti sõjaline, tsiviil- ja arengukoostöö prioriteet.
“Estonia will continue its participation in international security forces in Afghanistan at the same level and as long as necessary,”
„Eesti jätkab osalemist rahvusvahelistes julgeolekuabijõududes Afganistanis samal tasemel ja seni, kuni see on vajalik,“ kinnitas peaminister.
Ansip also informed the president of the NATO Parliamentary Assembly of developments in connection with the kidnapped Estonian citizens in Lebanon.
Peaminister Ansip informeeris NATO Parlamentaarse Assamblee presidenti ka arengutest seoses röövitud Eesti kodanikega Liibanonis.
Ansip said Estonia was thankful for any assistance leading to the Estonians being freed.
Ansip ütles, et Eesti on tänulik igasuguse abi eest, mis aitab kaasa eestlaste vabastamisele.
For photographs of the meeting, visit http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#922-1
Fotosid kohtumiselt saab vaadata aadressil http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#922-1
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine NATO Parlamentaarse Assamblee presidendi doktor Karl Lamersiga 20.04.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine NATO Parlamentaarse Assamblee presidendi doktor Karl Lamersiga 20.04.2011
20.04.2011
20.04.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine NATO Parlamentaarse Assamblee presidendi doktor Karl Lamersiga, pildil ka peasekretär David Hobbs ja Eesti NATO PA delegatsiooni liige Mati Raidma 20.04.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine NATO Parlamentaarse Assamblee presidendi doktor Karl Lamersiga, pildil ka peasekretär David Hobbs ja Eesti NATO PA delegatsiooni liige Mati Raidma 20.04.2011
said Ansip.
„Euroopa Liidu ühtsus on üleilmse kliimapoliitika edu võti,“ ütles Ansip.
find the leaders of the European Union in their joint declaration.
Euroopa Liidu liidrid kiitsid heaks finantsjärelevalve reformi, millega luuakse uued institutsioonid kriiside vältimiseks.
Professor Emeritus Viitso said in his acceptance speech that he believed Estonian to be the most emotionally important language in the world to its speakers.
Emeriitprofessor Tiit-Rein Viitso avaldas oma sõnavõtus usku, et eesti keel on kõigile eestlastele emotsionaalselt kõige tähtsam keel maailmas.
But nevertheless our language needs special care and protection,”
"Kuid siiski vajab meie keel erilist hoolt ja kaitset,"
said Viitso.
sõnas Viitso.
Today’s summit also set out the obligation to carry out joint exercises and training programmes to deepen and broaden the international cooperation traditions that have already taken shape in joint operations in Afghanistan and Kosovo.
Samuti määratleti tänasel tippkohtumisel kohustus teostada ühisõppusi ja väljaõppeprogramme, et süvendada ja laiendada rahvusvahelise koostöö harjumusi, mis on juba välja kujunenud senistes ühistes tegevustes Afganistanis ja Kosovos.
The deal proves that the enlarged Union is able to take crucial decisions for the future.
Kokkulepe tõestab, et laienenud ühendus suudab tuleviku jaoks tähtsaid otsuseid langetada.
According to Prime Minister Ansip, the deal settled a number of important issues and opened the way for new reforms.
Peaminister Andrus Ansipi sõnul lahendati kokkuleppega rida olulisi probleeme ja avati tee edasisteks reformideks.
The Prime Minister stressed that the next important step for Estonia was to use wisely the funds allocated in the framework of European solidarity.
Peaminister toonitas, et nüüd on Eesti jaoks oluline Euroopa solidaarsuse raames saabuvad vahendid oskuslikult ära kasutada.
Estonia will receive 360 euros or 5634 kroons per capita from the new budget per year.
Eesti saab uuest eelarvest aastas 360 eurot ehk 5634 krooni inimese kohta.
Over the next seven years, we will receive 52.45 billion euros.
Kokku saame regionaalabiks seitsme aastaga 52,45 miljardit krooni.
“A strong and unified European Union serves Estonia’s interests in every way,”
“Tugev ja ühtne Euroopa Liit on igati Eesti huvides,”
The budget shows that solidarity is still a priority in the European Union,”
See eelarve näitab, et solidaarsus on endiselt Euroopa Liidus tähtsal kohal,”
The budget for 2007–2013 is 862.4 billion euros, or 13.5 trillion kroons.
Eelarve suurus 2007.-2013. aastal on 862,4 miljardit eurot, mis teeb 13,5 triljonit krooni.
This constitutes 1.045% of the combined gross national income of the EU 25 Member States and 2 candidate states.
See moodustab 1,045 protsenti ühenduse 27 riigi (25 liikmesriiki + 2 kanidaatriiki) rahvuslikust kogutulust.
The volume of the new states’ cohesion financial instruments increased substantially.
Uute riikide ühtekuuluvusvahendite maht suurenes oluliselt.
In total, Estonia’s position improved by 2.45 billion kroons compared to the UK’s initial offer.
Kogusummas on Eesti positsioon võrreldes Suurbritannia esimese pakkumisega paranenud 2,45 miljardit krooni.
Today, Estonia receives 3.7 kroons for each kroon paid into the EU budget; in the new budget period, Estonia will receive about 5.5 kroons.
Täna saab Eesti iga ühisesse eelarvesse makstud krooni eest vastu 3,7 krooni, uuel eelarveperioodil aga orienteeruvalt 5,5 krooni.
The British rebate was reduced by the deal.
Eelarve uuendamise käigus vähenes Briti tagasimakse.
It will be cut by 10.5 billion euros over the seven years.
Seitsme aasta peale kokku väheneb see 10,5 miljardi euro võrra.
It was agreed to review the major issues in the middle of the new budget period; this would also cover the Common Agricultural Policy and the British rebate.
Lepiti kokku viia uue eelarveperioodi keskel läbi oluliste küsimuste läbivaatamine, mis hõlmaks ka ühist põllumajanduspoliitikat ja Briti tagasimakset.
The deal implies that we can continue our preparations for using the Structural Funds and other European Union programmes from 2007 at full pace.
Kokkulepe tähendab seda, et me saame täie tempoga jätkata ettevalmistusi struktuurivahendite ja teiste Euroopa Liidu programmide kasutamiseks alates 2007. aastast.
Many current programmes in various regions of Estonia, the young and the old, people from all walks of life are awaiting these funds.
Neid vahendeid ootavad paljud Eesti erinevates paikades käimasolevad programmid, nii noored kui vanad, kõige erinevamate elualade esindajad.