natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Colombian Foreign Minister recognised the presence in Estonia of the high educational base that is required for rapid development in the field of information technology, adding that the Colombian Government was also working more and more actively in using information technology.
Colombia välisminister tunnustas kiireks infotehnoloogia-alaseks arenguks vajaliku kõrge haridusliku baasi olemasolu Eestis, lisades, et ka Colombia valitsus töötab infotehnoloogia kasutamisel järjest aktiivsemalt.
Colombia’s goal is to create a stable and secure economic environment, Barco noted, highlighting the significant increase in foreign investments made in Colombia by Europe.
Colombia eesmärgiks on luua stabiilne ja turvaline majanduskeskkond, märkis Barco, tuues esile Euroopast Colombiasse tulnud välisinvesteeringute olulist kasvu.
At the meeting, Barco also provided an overview of the political developments in Colombia and South America and emphasised the success of the country in combating drugs.
Ka tutvustas Carolina Barco kohtumisel poliitilisi arenguid Colombias ja Lõuna-Ameerikas ning rõhutas riigi edusamme narkovastases võitluses.
Also discussed during the meeting were issues related to the meeting of the European Union, Latin America and the Caribbean states, scheduled to take place in Vienna in the spring, which is also expected to focus on trade relations and trade with the European Union.
Kohtumise käigus puudutati ka teemasid seoses kevadel ees oleva Euroopa-Liidu ja Ladina-Ameerika ja Kariibi maade tippkohtumisega Viinis, kus ühtlasi on oodata arutelu kaubandussuhetest ja kaubavahetusest Euroopa Liiduga.
Prime Minister Andrus Ansip confirmed in the conversation with the Colombian Foreign Minister that he supported closer trade relations between Europe and South America.
Peaminister Andrus Ansip kinnitas vestluses Colombia välisministriga, et toetab tihedamaid kaubandussidemeid Euroopa ja Lõuna-Ameerika vahel.
“The European Union could aim for a wider opening of its markets to participate more actively in world competition,”
"Euroopa Liit võiks võtta eesmärgiks oma turgude laiema avamise, et maailmakonkurentsis senisest aktiivsemalt osaleda,"
he noted.
märkis ta.
Prime Minister Andrus Ansip and Colombian Foreign Minister admitted a growing interest in tourism in Colombia.
Peaminister Andrus Ansip ja Colombia välisminister möönsid kasvavat huvi turismi vastu Colombias.
The Prime Minister expressed his hopes that Colombia would simplify its visa regime for Estonian citizens.
Siin avaldas peaminister lootust Colombia poolseks viisare¾iimi lihtsustamiseks Eesti kodanikele.
The Colombian Foreign Minister Carolina Barco is the first Foreign Minister of a South American country to visit Estonia.
Colombia välisministri Carolina Barco visiit on esimene Lõuna-Ameerika riigi välisministri visiit Eestisse.
Energy issues were also addressed at the meeting.
Kohtumisel kõneldi ka energeetikast.
According to Prime Minister Rõivas, the digital connection of the two continents is regrettably weak and Estonia is willing to contribute to its advancement.
Peaminister Rõivase sõnul on kahe maailmajao digitaalne side lubamatult lahja ning Eesti on valmis selle edendamisse panustama.
The Prime Minister added that better and more secure connections would also contribute to the growth of trade and export.
“Digiteenuste kõrval on oluline ka küberjulgeolek, kus Eesti teadmised on maailmas tipptasemel.“ Peaminister lisas, et paremad ja turvalisemad ühendused aitavad ka kaasa kaubavahetuse ja ekspordi kasvule.
“Estonia knows from its experience that the Internet can be both secure and free.
„Eesti teab oma kogemusest, et internet saab olla korraga nii turvaline kui ka vaba.
“Both European and Asian leaders strongly condemn the terror attack of Nice,”
“Euroopa ja Aasia liidrid mõistavad ühiselt tugevalt hukka terrorirünnaku Nice’is,”
The Prime Minister personally expressed his condolences to the Foreign Minister of France participating in the summit.
Peaminister avaldas isiklikult kaastunnet ka tippkohtumisel osalevale Prantsusmaa välisministrile.
The ASEM Summit is the most important meeting of the leaders of the two continents; the Summit was started 20 years ago with the aim to strengthen political relations and promote trade and economic cooperation.
Euroopa ja Aasia tippkohtumine on kahe maailmajao liidrite kõige olulisem kokkusaamine, mis loodi 20 aastat tagasi eesmärgiga tihendada poliitilisi suhteid ning edendada kaubavahetust ja majanduskoostööd.
The Summit also provides Estonia the opportunity for bilateral meetings with Asian countries.
Eestile annab tippkohtumine lisaks võimaluse kohtuda kahepoolselt Aasia riikidega.
The countries participating in the Asia–Europe Meeting constitute more than 60% of the population and volume of trade of the world and include four of the five permanent members of the United Nations Security Council.
Aasia-Euroopa tippkohtumisel osalevad riigid moodustavad üle 60 protsendi maailma rahvastikust ja kaubavahetuse mahust ning nende seas on neli ÜRO Julgeolekunõukogu viiest alalisest liikmest.
Photos: https://www.dropbox.com/sh/qxgp0ayg87f862z/AAB8vN4S2E4ytLn58iV_xFlea?dl=0
Fotod: https://www.dropbox.com/sh/qxgp0ayg87f862z/AAB8vN4S2E4ytLn58iV_xFlea?dl=0
The text of the letter from Prime Minister Juhan Parts:
Peaminister Juhan Partsi kirja tekst:
Dear Mr. President,
Austatud hr president!
Please accept my heartfelt congratulations on the occasion of your re-election as President of the United States of America.
Palun võtke vastu minu südamlik õnnesoov seoses Teie tagasivalimisega Ameerika Ühendriikide presidendi ametikohale.
Estonia entered the North Atlantic Alliance in March of this year.
Eesti Vabariik sai tänavu aasta märtsis NATO liikmeks.
Relations between Estonia and the United States are strong and steady.
Eesti ja Ameerika Ühendriikide suhted on tugevad ja stabiilsed.
Sincerely,
Edu soovides ja lugupidamisega
Juhan Parts Prime Minister of the Republic of Estonia
Juhan Parts Eesti Vabariigi peaminister
Government Communiction Office
Valitsuse kommunikatsioonibüroo
They discussed economic, culturaland educational cooperation between Iceland and Estonia, and the participationof small nations in international and regional organizations.
Kohtumisel räägiti Islandija Eesti omavahelisest majanduslikust ning kultuuri- ja haridusalasestkoostööst, samuti väikeriikide osalemisest rahvusvahelistesja regionaalsetes organisatsioonides.
PresidentOlafur Ragnar Grimsson stated that Iceland continues to support Balticstates` NATO membership.
President Olafur Ragnar Grimssonkinnitas Islandi järjepidevat toetust Balti riikide ühinemiseleNATO-ga.
Mart Siimann thanked Iceland for her courageous decision in 1991 tobe the first country to recognize the restored, independent Republic ofEstonia.
Mart Siimann tänas Islandit 1991. aastal tehtud julge otsuse eesttunnustada esimese riigina Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamist.
He expressed pleasure over the successful growth in bilateralrelations.
Ta avaldasheameelt kahepoolsete suhete eduka arengu üle.
Since May of last year, travel between the two countries hasbeen visa-free, and past spring the Estonian honorary consulate was openedin Reykjavik.
Alates eelmise aastamaist jõustus kahe riigi vahel viisavabadus, sel kevadel avati ReykjavikisEesti au-peakonsulaat.
Only a few weeks ago the chairman of Iceland's parliamentvisited Estonia.
Alles paari nädala eest viibis Eestis külasIslandi parlamendi esimees.
Siimann was certain that the visit by Iceland's Presidentwill give great impetus to increased economic and cultural relations betweenthe two countries.
Siimann avaldas veendumust, et Islandi presidendivisiit Eestisse annab täiendava tõuke kahe riigi vahelise majandus-ja kultuurialase koostöö tihenemisele.
stated Siimann.
Meie suurtekseesmärkideks on liitumine EL ja NATO-ga, kinnitas Siimann.
Prime Minister Mart SiimannMeets Iceland's President.
Peaminister Mart Siimann kohtusIslandi presidendiga
I would like to thank you for this opportunity to share with you the most essential topics of this heated political summer.
Tänan Teid selle võimaluse eest jagada Teiega kuuma poliitikasuve olulisimaid teemasid.
Before concentrating on domestic and current affairs, let’s take a quick look at the bigger picture.
Enne veel, kui räägime kodustel ning päevakajalistel teemadel, vaadakem viivuks suuremat pilti.
Let’s see Europe around us with its strengths and weaknesses and how this all affects Estonia.
Vaadakem Euroopat meie ümber koos oma tugevuste ja muredega ning kuidas see kõik Eestit ja Eesti inimesi mõjutab.
A strong disagreement between coalition and opposition on the touchiest topics of the day in our home country shows everyone where the biggest discrepancy is in Estonia’s current policy.
Koalitsiooni ja opositsiooni risti vastupidised hoiakud kodukontinendi valusaimatel päevateemadel näitavad igaühele, kust läheb Eesti tänases poliitikas kõige teravam veelahe.
This is a clear indication why the responsibility to serve the best interests of Estonia in the Union lies with certain political parties.
Näitavad selgelt, miks kannavad ühises liidus Eesti juhtimise vastutust just need erakonnad ja mitte teised.
The reason behind this is understanding primary security interests and geopolitical location of Estonia - whether we want a strong and united Europe instead of weak and fragmented Union.
Selleks piirijooneks on Eesti esmaste julgeolekuhuvide ja geopoliitilise asukoha mõistmine - küsimus tugevast ja ühtsest või killustatud ja nõrgast Euroopast.
This is also a question of sharing common European values, a question of openness and tolerance.
See on ühtlasi küsimus Euroopa ühisväärtuste jagamisest, küsimus avatusest ja sallivusest.
A question of self-confidence and believing in the ability of Estonia to be successful in today’s globalised world as a society sharing European values.
Küsimus enesekindlusest ja usust Eesti võimesse avatud ja euroopaliku ühiskonnana kaasaegses läbipõimunud maailmas edukalt toime tulla.
Following the Eurozone summit which lasted until Monday morning and resulted in a compromise, some commentators have posed a question whether Greece has lost its independence now?
Mõned kommentaatorid püstitasid esmaspäeva hommikusse veerenud ja kompromissiga lõppenud Euroala tippkohtumise järel küsimuse, et kas Kreeka kaotas nüüd iseseisvuse?
As if independence means that you can do only pleasant and popular things and excludes any responsibility.
Just nagu tähendaks iseseisvus võimalust teha vaid meeldivaid ja populaarseid asju ning mitte vastutada.
On the contrary, independence means an opportunity, ability and above all a responsibility to do everything that needs to be done.
Vastupidi, iseseisvus tähendab võimalust, võimet ja ennekõike vastutust teha seda, mida peab tegema.
It means an ability to decide first and foremost whether to be or not to be.
See tähendab otsustamisvõimet ennekõike selle üle kas olla või mitte olla?
You still have such choice when standing on the brink of the abyss, but after that there will be only forces of nature.
See valik on olemas ka kuristiku serval, edasi tulevad juba loodusjõud.
Real choice of the Prime Minister of Greece was whether to be and do these things inside or outside the Eurozone.
Kreeka peaministri tõeline valik seisnes selles, kas olla ja teha neid samu asju euroalas või sellest väljas.
Greek government had and still has this ability to decide, despite the fact that playing with the people and future of a country is extremely irresponsible.
Kreeka valitsusel oli ja on see otsustusvõime jätkuvalt täiesti olemas, isegi kui rahva ja riigi tulevikuga mängimine on äärmiselt vastutustundetu.
Disregard of economic logic cannot be successful for a long-term perspective, you cannot escape real life.
Majandusloogika eiramine ei saa olla pikalt edukas, faktid saavad Su lõpuks ikka kätte.
I would like to remind that at the end of last year, as a result of the reforms led by the previous Greek government, the national budget reached a primary surplus and the Greeks were able to return to the market.
Olgu meenutatud, et veel möödunud aasta lõpus oli Kreeka eelmise valitsuse juhtimisel reformide tulemusel eelarvega juba primaarülejäägis ja suudeti naasta turule.
A growth rate of 0.5% was forecasted for the current year and everything indicated that there is a solution, although not an easy one.
Tänavuseks aastaks prognoositi 0,5% suurust kasvu ja kõik viitas sellele, et lahendus on raske, kuid võimalik.
However, by now the situation has reversed to such an extent that Greek economy is expected to shrink by 2-4% in the nearest future.
Tänaseks aga on tagasi jõutud seisu, kus me räägime ettevaates juba 2-4% suurusest majanduslangusest.
At the same time, the situation in the banking sector has deteriorated as well – there are capital controls in Greece, banks are closed and removal of refinancing from the market has made the banks completely dependent on the emergency liquidity assistance of the European Central Bank.
Samal perioodil on pangandussektori olukord järsult halvenenud – Kreekas on kapitalikontrollid, pangad on suletud ning refinantseerimise kaotamine turul on pangad viinud täielikku sõltuvusse Euroopa Keskpanga erakordsest likviidsusabist.
It is quite obvious that the banks need a supplementary recapitalisation.
Pangad vajavad ilmselgelt täiendavat rekapitaliseerimist.
In medical terms, Greek economy has been connected to an artificial circulation.
Meditsiinilistes terminites on Kreeka majandus ühendatud kunstliku vereringe külge.
Populist experiments and delays by the political parties that won the elections have resulted in the situation where Greece has taken a long step backwards instead of taking the last security loan.
Valimised võitnud parteide populistlikud eksperimendid ja viivitamine on viinud tänaseks selleni, et viimase julgestuslaenu asemel astus Kreeka pika sammu ajas tagasi.
Six months ago, Greek government managed to submit to its people an invoice which is equal to or even bigger than the estimated volume of a possible aid package (86 billion).
Poole aasta eest on Kreeka valitsus suutnud rahvale esitada juba arve, mis on hinnanguliselt võrdne võimaliku abipaketi oletatava mahuga (86 mld) või isegi kõrgem.
Considering the aforementioned, you might ask how certain can we be that Greeks will be able to bring this to an end and get rid of their debts at the same time?
Te võite eelneva tõttu küsida, et kui kindlad me saame olla selles, et kreeklased suudavad sellega lõpuni minna ja ühtlasi oma võlad kustutada?
Without a doubt, Greece must start all over again the difficult path of reforms and cutbacks and this time the journey will be even more tortuous than before.
Kahtlemata on selge see, et Kreekal tuleb reformide ja kärbete raske tee uuesti jalge alla võtta ning teekonna tõusunurk on seekord veel järsem kui ta oli enne.
The only reason why we are now discussing the prospect of a new reform programme and aid package lies in the fact that Greek government decided to turn back from the brink of the abyss and expressed a clear desire to continue in the Eurozone and promised to apply all possible measures for the achievement of this goal.
Me arutame siin täna uue reformikava ja abipaketi väljavaadet ainult seetõttu, et Kreeka valitsus otsustas kuristiku servalt tagasi keerata ning andis selgelt mõista, et soovib euroalas jätkata ning lubas teha sel-leks kõik vajaliku.
Yesterday, Greece was able to reach the first milestone when its Parliament approved the first laws with the support of three-quarter of its members, in order to initiate the negotiations, and the Parliament should also be able to reach the next milestones in the coming days.
Kreeka suutis eile jõuda esimese verstapostini kui võttis parlamendis 3/4 saadikute toel vastu esimesed seadused, et alustada läbirääkimisi ning lähipäevil peab ta suutma jõuda ka järgnevateni.
This is the first necessary step made by Greece to restore trust.
See on esimene hädavajalik samm Kreeka poolt usalduse taastamiseks.
The ability to join the forces of the government and opposition in a critical moment is of vital importance.
Võime ühendada kriitilisel hetkel valitsuse ja opositsiooni jõud on märgilise tähtsusega.
You may now ask what will we gain from this?
Te võite nüüd küsida, et mida saame meie sellest?
Wouldn’t it be more simple and beneficial for us if the Greek economy would collapse and the country would leave the Eurozone?
Kas poleks lihtsam ja kasulikum lasta Kreeka majandusel kokku kukkuda ja riigil euroalast lahkuda?
It would be very easy to say that the Greeks should go, that we do not need them.
Hästi lihtne oleks öelda, et mingu minema, meile pole neid vaja.
After all, we manage with our financial matters!
Meie ju saame oma rahaasjadega hakkama!
Such opinion might be popular, but it is very short-sighted.
Selline seisukoht oleks küllap populaarne, aga see oleks ka väga lühinägelik.
Even the initial financial damage brought along by Greece’s withdrawal from the Eurozone could be measured in hundreds of millions of Euros.
Sest Kreeka euroalast lahkumise ainuüksi rahaline kahju Eestile oleks mõõdetav sadades miljonites eurodes.
And this would be just the tip of the iceberg.
Ning rahaline kahju oleks vaid jäämäe veepealne osa.
More serious danger lies in damaging Europe’s unity, losing European ideals.
Märksa suuremat ohtu tuleb näha Euroopa ühtsuse murenemises, euroopalike ideaalide põrumises.
The European Union could have never been created and maintained by populists.
Populistid ei oleks kunagi suutnud Euroopa Liitu luua ning hoida.
It is much easier to burn bridges than to build them.
Sildu põletada on ju niipalju kergem kui neid ehitada.
Such decision would have a direct adverse impact on our security.
Sellel otsusel oleks otsene negatiivne mõju meie julgeolekule.
A country which is insolvent and behaves unexpectedly would be very susceptible to any external influence, including a direct danger to the security of Estonia and other allies.
Maksejõuetu ja täiesti ettearvamatu käitumisega riik oleks väga haavatav igasugusele välismõjule, ka sellisele, mis ohustab otseselt nii Eesti kui teiste liitlaste julgeolekut.
None of us want to share the table of the European Union and NATO with a member that is dependent on some hostile country.
Mitte keegi meist ei sooviks ju näha Euroopa Liidu ja NATO laua taga riiki, mis on sõltuvuses mõnest vaenulikust riigist.
But this will happen, if we will turn our backs to Greece.
Aga just selline oht tekiks, kui me Kreekale otsustavalt selja pööraksime.
We must never forget that when European countries turn their back to each other’s problems, turn against each other, then the independence of Estonia - here at the edge of the Western world - will be among the first victims.
Me ei tohi kunagi unustada, et kui Euroopa üksteise muredele selja pöörab, üksteise vastu pöörab, saab Eesti iseseisvus siin läänemaailma ääre peal olema esimeste ohvrite hulgas.
I consider it very important that we will remain closely connected to our allies and we will not reverse European political development.
Ma pean väga oluliseks seda, et meie liitlassuhted püsivad tugevad ning me ei keera Euroopa poliitilist protsessi tagasi.
However, I would like to repeat for those who do not want to or cannot see the bigger picture that even from a cynical and pragmatic viewpoint, Greece’s withdrawal from the Eurozone would be a great loss for Estonia.
Aga, olgu veelkord korratud ka neile, kes suurt pilti näha ei taha või ei suuda, et ka ainult küüniliselt ja pragmaatiliselt võttes oleks Kreeka väljumine euroalast Eestile suur kaotus.
Honourable members of parliament,
Lugupeetud rahvasaadikud,
Solving the Mediterranean refugee crisis requires a serious dedication by all of us.
Väga palju pühendumust nõuab meilt kõigilt ka Vahemere pagulaskriisi lahendamine.
Mentally speaking, it was not easier for them to cope with their lives than the people who stayed in Estonia and it is very likely that most of these refugees would have exchanged life in a foreign country for a ticket back home.
Ei olnud neil võõrsil hingeliselt lihtsam kui neil, kes jäid ning küllap oleks valdav enamik neist võimaluse korral vahetanud võõra maa kojusõidu pileti vastu.
Karl Ristikivi has expressed this emotion very well in his poem “'I too was on the road to Arcadia once.”
Karl Ristikivi võttis selle emotsiooni väga täpselt kokku oma luuletuses “Minagi olin Arkaadia teel.”
The right that is secured by the Universal Declaration of Human Rights has also been confirmed by the EU Charter of Fundamental Rights (Article 18).
Inimõiguste ülddeklaratsioonis viidatud õiguse tagab Euroopas muuhulgas ka Euroopa põhiõiguste harta (artikkel 18).
A right for asylum on equal grounds is of vital importance for exercising the fundamental freedoms of Schengen area and Europe.
Ühtsetel alustel toimiv varjupaigaõigus on ennekõike oluline selleks, et Schengeni ala ja Euroopa põhivabadused saaksid üldse toimida.
So that people can move and work freely inside Europe without internal border controls.
Et sisepiirikontrollideta alal oleks inimestel võimalik Euroopa sees vabalt liikuda ja töötada.
Current European legislation imposes liability primarily on the countries linked to the people.
Tänane Euroopa õigus paneb vastutuse ennekõike neile riikidele, kellel on isikuga lähim seos.
It means that the biggest responsibility lies with the border states.
See tähendab, et suurem vastutus on piiririikidel.
This requirement might be reasonable up to a certain limit, but in a serious crisis situation the burden is too heavy for the countries at the forefront.
Teatava piirini on selline ootus mõistlik, kuid tõsises kriisitingimustes jääb liiga suur osa vastutusest eesliiniriikidele.
It is not enough to send more border guards, when we cannot send back the people.
Ainult piirivalvurite lisamisest pole kasu kui inimesi ei saa tagasi saata.
For that reason, the European Commission proposed that all the European countries should take a fraction of these people under their wings.
Ja seetõttu pakkus Euroopa Komisjon, et kõik Euroopa riigid võiksid võtta murdosa neist kaitset vajavatest inimestest oma tiiva alla.
However, I have repeatedly stressed that the mechanical quota offered by the Commission is disproportionate for Estonia.
Ma olen aga korduvalt rõhutanud, et Komisjoni pakutud mehaaniline kvoot oli Eestile ebproportsionaalne.
I believe that Estonia is able to receive these couple of hundred people within a year without any kind of hysteria and panic.
Usun, et ilma igasuguse hüsteeria ja paanikata suudab Eesti need paarsada inimest paari aasta jooksul vastu võtta.
The Ministry of the Interior and the Ministry of Social Affairs are preparing a plan, in order to be prepared for the integration of the people coming to Estonia and helping them to find a work.
Sise- ja sotsiaalministeerium valmistavad ette tegevuskava, et olla valmis Eestisse tulevate inimeste integreerimiseks ning tööle aitamiseks.
So that in addition to the financial resources of the European Union, we would be substantially ready in terms of specialists and well-prepared agenda.
Et lisaks Euroopa Liidu rahalistele resurssidele oleks meil ka sisuline valmisolek spetsialistide ja läbimõeldud plaani näol.
There is no justification or excuse for racism or any kind of hatred in our daily life.
Rassismil ega ükskõik millisel teisel vihal ei ole aga mitte mingisugust õigustust ega ka kooskõla meie enda ühiselu reeglitega.
Honourable Riigikogu,
Austatud Riigikogu,
Entering into the criticism-rich period from the post-election “criticism-free 100 days” era I have another great worry in my heart.
Sisenedes valimiste järgsest “kriitikavaba 100 päeva” ajastust kriitikaküllasesse perioodi, on mul südamel veel üks suur mure.
It is a worry over the Estonian political culture.
See on mure Eesti poliitilise kultuuri pärast.