natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The prime ministers of both countries thanked the compilers of the Estonia-Latvia future reports Anvar Samost and Andris Razāns – their research and ideas were used to formulate the priorities for bilateral cooperation.
Mõlema riigi peaministrid tänasid veel kord Eest-Läti tulevikuraportite koostajaid Anvar Samostit ja Andris Razānsit, kelle esitatud uurimusest ja ideedest formuleeriti kahe riigi koostöö prioriteedid.
Today’s cooperation conference was devoted to one of three priorities – education.
Tänane koostöökonverents oligi pühendatud ühele kolmest prioriteedist – haridusele.
The conference was attended by education ministers from both countries: Jaak Aaviksoo and Roberts Ķīlis and a number of representatives from the Estonian and Latvian education sectors and business.
Konverentsist võtsid osa ka mõlema riigi haridusministrid: Jaak Aaviksoo ja Roberts Ķīlis ning arvukalt Eesti ja Läti hariduse, kuid ka ettevõtluse valdkonna esindajaid.
Besides higher education, the leaders also covered vocational education and lifelong learning related issues.
Kõrghariduse kõrval käsitleti ka kutsehariduse ja elukestva õppega seotud küsimusi.
The discussions also focused on the importance of establishing cooperative field in education and the importance of utilizing its potential.
Aruteludel jäi kõlama hariduse sisulise ühisosa rajamise ja selle potentsiaali ärakasutamise olulisus.
Education Minister Aaviksoo said it was important to concentrate limited resources in area where smaller countries have difficulty coping on their own – veterinary medicine, aviation and shipping.
Haridusminister Aaviksoo järgi on oluline piiratud ressursside kontsentreerimine valdkondades, kus väikestel riikidel on eraldi keeruline hakkama saada – näiteks veterinaaria, lennundus, merendus.
We support better tax coordination and increasing the quality of taxation if it supports economic growth and the sustainability of public finances.”
Me pooldame paremat maksukoordineerimist ja maksustamise kvaliteedi tõstmist, mis toetavad majanduskasvu ja riigirahanduse kestlikkust.“
The prime minister added that both internal market aspects and the EU’s global competitiveness should be taken into account.
Peaminister lisas, et sealjuures tuleb arvesse võtta nii siseturu aspekte kui ka Euroopa Liidu üleilmset konkurentsivõimet.
Ansip also emphasized that coordination of direct taxes was justified only in the interests of functioning of the internal market.
Samas rõhutas Ansip, et otseste maksude koordineerimine on õigustatud ainult siseturu toimimise huvides.
said the Prime Minister.
„Me toetame vabatahtlikku ühtset tulumaksubaasi, kui see tõstab Euroopa Liidu konkurentsivõimet,“ kinnitas peaminister.
The most important thing for us is that the Estonian tax system has to remain in place.”
Kõige olulisem on meile, et säiliks Eesti maksusüsteem.“
We are prepared to support the initiative if it increases the stability of the financial system and prevents competition distortions.”
Me oleme valmis seda algatust toetama, kui see suurendab finantssüsteemi stabiilsust ning väldib konkurentsimoonutusi.“
For photographs of the meeting, visit: http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#1612-1
Fotosid kohtumisest vaata aadressil http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#1612-1
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Komisjoni maksunduse, tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse voliniku Algirdas Šemetaga 02.12.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Komisjoni maksunduse, tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse voliniku Algirdas Šemetaga 02.12.2011
02.12.2011
02.12.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Komisjoni maksunduse, tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse voliniku Algirdas Šemetaga 02.12.2011 Foto: Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Komisjoni maksunduse, tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse voliniku Algirdas Šemetaga 02.12.2011 Foto: Valitsuse kommunikatsioonibüroo
DeThomas spoke of the internal security situation in Iraq and the continued need for the presence of international coalition forces.
DeThomas tutvustas sisemise julgeoleku olukorda Iraagis ning rahvusvaheliste koalitsioonivägede jätkuva kohaloleku vajadust.
According to the ambassador, the U.S.A. still considers it very important that the elected transitional government begin work in Iraq at the earliest opportunity.
Suursaadiku sõnul peab USA jätkuvalt oluliseks, et Iraagis hakkaks esimesel võimalusel tööle valitud üleminekuvalitsus.
According to the prime minister, the Estonian government considers the continuation of the Iraq reconstruction work important.
Peaministri sõnul peab Eesti valitsus oluliseks Iraagi ülesehitustöö jätkamist.
Parts also informed the ambassador of the Estonian government´s intention to continue complying with its international commitments in Iraq.
Samuti informeeris Parts suursaadikut Eesti valitsuse kavatsustest jätkata oma rahvusvaheliste kohustuste täitmist Iraagis.
The U.S. ambassador thanked Estonia for its participation, and acknowledged the good work done by the Estonian soldiers in Iraq.
USA suursaadik tänas Eestit osaluse eest ja tunnustas Eesti kaitseväelaste head tööd Iraagis.
The parties agreed that they will continue to work to preserve the coalition and to reach a workable compromise.
Pooled leppisid kokku, et töötavad edasi koalitsiooni säilitamise nimel ning hea kompromissi saavutamiseks.
"The country needs a stable and strong government, especially if you look at what is happening in the world today,"
"Riik vajab stabiilsust ja tugevat valitsust, eriti vaadates seda, mis täna maailmas toimub,"
"This is to assure all parties that good things will be done,"
"Et kõigil pooltel oleks kindlus, et head asjad saavad tehtud,"
added Mr. Parts.
lisas Parts.
The issue of income tax reform was not discussed today.
Tulumaksureformi küsimust täna ei puudutatud.
In addition to the party chairman, today´s meeting was attended by Minister of Finance Taavi Veskimägi, Minister of Economic Affairs and Communication Meelis Atonen and Jaanus Männik, Chairman of the People´s Union faction in Parliament.
Tänasel kohtumisel osalesid lisaks erakonna esimeestele rahandusminister Taavi Veskimägi, majandus- ja kommunikatsiooniminister Meelis Atonen ja Rahvaliidu fraktsiooni esimees Jaanus Männik.
According to Prime Minister Ansip, Estonia supports the energy and climate policy goals of the European Union, but the decisions on the subject are closely related to energy security for Estonia.
Peaminister Ansipi sõnul toetab Eesti Euroopa Liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärke, kuid otsused seoses antud teemaga on Eesti jaoks tihedalt seotud energiajulgeolekuga.
said Ansip.
„Eesti toetab ambitsioonikaid eesmärke keskkonnanõuete täitmisel,“ sõnas Ansip.
he said.
„Eesti eesmärgiks on saavutada tuumaenergia osakaal 25-30 protsenti kogu energiavajadusest,“ sõnas ta.
Ansip also said that in order to guarantee energy security there must be better links between the Baltic States and other Member States, so that a common domestic energy market could operate.
Samuti peavad Ansipi sõnul julgeoleku tagamiseks olema paremad ühendused Balti riikide ja teiste liikmesriikide vahel, et toimida saaks ühine energia siseturg.
Prime Minister Fillon confirmed similar views.
Sarnaseid seisukoht kinnitas ka peaminister Fillon.
he said.
„Euroopa Liit peab tegema täpsed plaanid energiaallikate mitmekesistamiseks ning liikmesriikide vahel ühenduste loomiseks,“ sõnas ta.
According to the Prime Ministers, the discussions on these topics will definitely continue, and they are also sure that the European Union can form a common viewpoint by the year 2009.
Peaministrite sõnul arutelud nendel teemadel kindlasti jätkuvad ning väljendasid veendumust, et Euroopa Liit suudab kujundada ühise seisukoha 2009.aastaks.
The Lisbon Treaty was also discussed at the meeting.
Kohtumisel räägiti ka Lissaboni lepingust.
“We really hope that by the end of the French Presidency, all issues related to the ratification and implementation of the Lisbon Treaty will be solved and that the treaty can be enforced on 1 January 2009.
„Loodame väga, et Prantsusmaa eesistumise lõpuks on lahendatud kõik Lissaboni lepingu ratifitseerimisega ja rakendamisega seotud küsimused ning leping võib 1. jaanuaril 2009 jõustuda,“ sõnas Ansip.
Prime Minister Ansip wished France luck with the Presidency and stated that both Estonia and France hope for a strong and active Union.
Peaminister Ansip soovis Prantsusmaale edu eesistumise ajaks ning tõdes, et nii Eesti kui ka Prantsusmaa soovivad tugevat ja tegusat liitu.
France will hold the Presidency of the European Union in the next half-year.
Prantsusmaa on Euroopa Liidu eesistuja järgmisel poolaastal.
Photos of the meeting at http://www.valitsus.ee/redirect/223
Fotod kohtumisest http://www.valitsus.ee/?id=8235
At 18, Prime Minister Rõivas will participate in the reception of the Mayor of Tartu for the 97th anniversary of the Republic of Estonia at Vanemuine Concert Hall.
Kell 18 osaleb peaminister Rõivas Tartu linnapea vastuvõtul Eesti Vabariigi 97. aastapäeva puhul Vanemuise kontserdimajas.
The main objective of Estonian Air’s business strategy is to form a bridge between Estonia and the rest of the world, offering better connections when flying to and from the country and thereby boosting the nation’s ability to compete internationally.
Estonian Airi põhieesmärk on olla õhusillaks Eesti ja muu maailma vahel, pakkudes paremaid lennuühendusi Eestist ja Eestisse lendamisel ning suurendades seeläbi riigi rahvusvahelist konkurentsivõimet.
Prime Minister Mart Siimann today led the meeting of the government'snewly composed Ministers Commission on Administrative Reform.
Peaminister Mart Siimann juhtis täna uuendatud koosseisugavalitsuse haldusreformi ministrite komisjoni istungit.
Minister Peep Aru presented to the Commission the framework foradministrative reform and he discussed ways to direct the reform.
Komisjon kuulas ära minister Peep Aru informatsiooni haldusreformikontseptsioonist ning arutas haldusreformi juhtimist.
Peep Aru stated that the framework for administrative reform willbe ready by January 1, 1998.
Peep Aru kinnitusel valmib haldusreformi kontseptsioon 1. jaanuariks1998.
The Commission discussed the reformas a process to be directed and that it is not necessary to establisha separate state agency for it.
Arutades haldusreformi kui protsessi juhtimise põhimõtteid,leidis komisjon, et eraldi riigiasutust reformi juhtimiseks luuapole tarvis.
Reform will take place accordingto the needs of the different ministries' administrations andthe Ministers Commission, under the direction of Siimann, willcoordinate it.
Reform toimub vastavalt vajadusele eri ministeeriumidehaldusalades ning selle koordineeriv roll langeb Siimanni juhitavaleministrite komisjonile.
State Secretary Uno Veering emphasized the importance of ethicalconduct in the context of administrative reform.
Riigisekretär Uno Veering rõhutas ametnikueetika problemaatikatähtsust haldusreformi kontekstis.
said Veering.
sõnas Veering.
The Commission also discussed the inclusion of experts and socialscientists in the drafting of a code of ethical conduct for civilservants.
Komisjon arutas ka teadlasteja ekspertide kaasamist ametnikueetika koodeksi väljatöötamisse.
Members of the the government's Ministers Commission on AdministrativeReform are: Mart Siimann, Mart Opmann, Paul Varul, Jaak Leimann,Peep Aru and Uno Veering.
Valitsuse haldusreformi ministrite komisjoni kuuluvad Mart Siimann,Mart Opmann, Paul Varul, Jaak Leimann, Peep Aru ning Uno Veering.
The Commission will meet next in mid­November.
Komisjoni järgmine istung toimub novembri keskel.
Prime Minister Ansip expressed his satisfaction with the results of the summit, in particular with the decisions taken in regard to energy.
Peaminister Ansip väljendas heameelt 4. veebruaril toimunud tippkohtumise tulemuste üle, eriti energiat puudutavates otsustes.
“It will guarantee our energy security, as well as the investments that need to be made in the electricity sector.”
„See tagab nii meie energiajulgeoleku kui ka vajalike investeeringute tegemise elektrisektorisse.“
Another positive the prime minister highlighted was that the council agreed to the objective of eliminating ‘energy blind spots’ – areas isolated from pan-European electricity and gas networks, of which Estonia is one.
Sama positiivseks luges peaminister seda, et ülemkogu leppis kokku eesmärgis kaotada aastaks 2015 nn energiasaared ehk üle-euroopalisest elektri- ja gaasivõrgustikust eraldatud piirkonnad, kuhu kuulub ka Eesti.
In addressing the press, President Van Rompuy underscored the importance of Estonia’s accession to the Eurozone on 1 January.
Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy rõhutas oma pressile tehtud avalduses Eesti euroalaga ühinemise tähtsust käesoleva aasta 1. jaanuaril.
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy'ga 17.02.2011
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy'ga 17.02.2011
17.02.2011
17.02.2011
„In this ceremony, the Republic of Estonia pays its respects to you because of all the great work you have done - each and every one of you - with excellence and success,“ said Taavi Rõivas in his welcome speech held in the ceremony of handing over the language prize and other national awards at the University of Tartu.
„Selle aktusega siin tunnustab Eesti Vabariik teid, kes te olete igaüks teinud oma suurt tööd ja teinud selle töö väga hästi ja edukalt,“ ütles Taavi Rõivas oma tervituskõnes keeleauhinna ja preemiate üleandmise tseremoonial Tartu Ülikoolis.
“With these awards, our state recognizes the people who have excelled in their fields of speciality last year, either in terms of scientific research or sports achievements.
„Aastapreemiatega tunnustab riik neid meie seast, kes läinud aastal on oma erialal silma paistnud, olgu teaduslike tulemustega või sportlike saavutustega.
Many thanks!
Suur tänu!
Dearest winners, the Lifetime Achievement Awards are the greatest respect the Republic of Estonia can pay to you.
Ning elutööpreemiatega kummardab Eesti teie ees, lugupeetuimad laureaadid.
Please accept my deep appreciation!”
Suur tunnustus teile!“
The recipients of the language prize and the awards were determined by the Government of the Republic at their session of 12 February.
Keeleauhinna ning preemiate laureaadid määras Vabariigi Valitsus 12. veebruari istungil.
The Ferdinand Johann Wiedemann Language Prize was given to Mrs Leelo Tungal for her distinguished creative work with regard to many original and translated poetical and prose works, teaching work and Estonian textbooks, editing of children magazine “Hea Laps” (Good Child), formation of the concept of the Estonian Song Festival and reflections on a Soviet childhood in “Seltsimees Laps” (Comrade Child).
Wiedemanni keeleauhinna sai Leelo Tungal aastakümneid kestnud oskusliku sõnaseadmise eest rohketes algupärastes ja tõlkelistes luule- ja proosateostes, õpetajatöö ning eesti keele õpperaamatute eest, Hea Lapse toimetamise, laulupeoidentiteedi kujundamise ja „seltsimees lapse“ meenutuste eest.
The value of the Language Prize is 32.000 euros.
Auhinna suurus on 32 000 eurot.
National research awards of 40.000 euros for a long-term successful research and development work were given to Jüri Engelbrecht and Anto Raukas.
40 tuhande euro suurused teaduspreemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest määrati Jüri Engelbrechtile ja Anto Raukasele.
Eight national research awards, each of which is endowed with 20.000 euros, were given as well to the best research works which were completed and published over the past four years.
Eelmise nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest anti ka kaheksa 20 tuhande euro suurust riigi teaduspreemiat.
This year, national Lifetime Achivement Awards for Culture were given to Ene Mihkelson, Kalju Komissarov and Raul Meel.
Riiklikud kultuuri elutööpreemiad määrati sel aastal Ene Mihkelsonile, Kalju Komissarovile ja Raul Meelele.
A Lifetime Achivement Award for Culture is given for a long-term distinguished creative work and the value thereof is 64.000 euros.
Kultuuri elutööpreemia määratakse pikaajalise väljapaistva loomingulise tegevuse eest ning selle väärtus on 64 000 eurot.
Annual Culture Award was given for outstanding creative achievements that were accomplished and made available to the general public last year and the value of one award is 9.600 euros.
Kultuuri aastapreemia määrati möödunud aastal avalikkuseni jõudnud väljapaistvate loominguliste saavutuste eest ning ühe preemia väärtus on 9600 eurot.
Five Annual Culture Awards are given every year.
Igal aastal antakse välja viis kultuuri aastapreemiat.
The winners of Lifetime Achivement Award for Sports are Enn Tasalain and Jaak Uudmäe.
Spordi elutööpreemia laureaadid on Enn Tasalain ja Jaak Uudmäe.
This award is given to a person whose lifetime contribution to the Estonian sports has earned respect of the general public and set a good example to young people.
Preemia elutöö eest määratakse isikule, kelle aastatepikkune panus Eesti sporti on pälvinud avalikkuse kõrge hinnangu ja kelle kogu elutöö on olnud eeskujuks noorele põlvkonnale.
The value of the Lifetime Achivement Award for Sports is 40.000 euros.
Elutööpreemia suurus on 40 000 eurot.
Six persons received the Annual Award.
Aastapreemiate saajaid oli kuus.
The recipients of the Annual Awards are selected taking into consideration their last year’s sports achievements, success ´made in coaching, organisation of sports work, contribution to sports promotion, physical education or sports science.
Aastapreemia määramisel arvestatakse möödunud kalendriaasta jooksul saavutatud sportlikke tulemusi, edukat treeneritööd, tulemuslikkust sporditöö korraldamisel, panust spordi propageerimisse, spordipedagoogikasse või sporditeadusse.
The value of the Annual Award is 9.600 euros.
Aastapreemia suurus on 9600 eurot.
Photos from the ceremony are available here: https://valitsus.ee/et/galeriid/riiklike-preemiate-katteandmine-tartu-ul...
Fotosid tseremooniast vaata siit: https://valitsus.ee/et/galeriid/riiklike-preemiate-katteandmine-tartu-ul...
Mart Siimann invited his Australian colleagueto visit Estonia.
Mart Siimann esitas Austraalia kolleegile küllakutseEestisse.
Prime ministers John Howard and Mart Siimann discussedat their meeting Estonian-Australian relations, emphasizing the possibilitiesfor developing trade relations between the two countries.
Peaministrid John Howard ja Mart Siimann arutasid kohtumiselEesti ja Austraalia kahepoolseid suhteid rõhuasetusega riikide majanduse-kaubandusearenguvõimalustel.
At his meeting with Margaret Reid, President of the Federal Senate (upperhouse of parliament), the Prime Minister talked about Estonia's developmentduring the period of restored independence and the activities of the Estoniancommunity in Australia.
Kohtumisel Föderaalparlamendi Senati (ülemkoja) PresidentMargaret Reid`iga kõneles peaminister MartSiimann Eesti arengust taasiseseisvumisjärgsel perioodil ja eestikogukonna aktiivsest tegevusest Austraalias.
The Prime Minister thanked Margaret Reid for thesupport extended to Australian Estonians.
Peaminister tänas MargaretReid`i Austraalia väliseestluse igakülgse toetamise eest.
The Prime Minister talked about Estonia's economic environment to TradeMinister Tim Fischer.
Väliskaubandusminister Tim Fischer`ile tutvustas peaministerEesti majanduskeskkonda.
Siimann and Fischer talked about economic cooperationbetween the two countries, transit possibilities via Estonia to Europeand about Estonia's seaports.
Siimann ja Fischer rääkisid riikidevahelisestmajanduskoostööst, transiidivõimalustest läbi EestiEuroopasse ja Eesti sadamatest.
The Prime Minister also met with the Environment Minister, Senator RobertHill, with Immigration and Nationalities Minister Philip Ruddock and oppositionleader Kim Beazley.
Peaminister kohtus veel keskkonnaminister senaator Robert Hill`iga,immigratsiooni- ja rahvastikuminister Philip Ruddock`iga ja opositsiooniliiderKim Beazley`ga.
Prime Minister Mart SiimannMeets with Leaders of Australia's Government.
Peaminister Mart Siimann kohtusAustraalia valitsuse liikmetega
They also discussed the issues to be focused on in the meeting of the European Council to be held next week and the bilateral and international cooperation between the two states.
Täiendavalt oli kohtumisel kõne all ka teised järgmisel nädalal Euroopa Liidu ülemkogul kõne alla tulevad teemad, samuti kahe riigi koostöö nii bilateraalsel kui rahvusvahelisel tasandil.
Prime Minister Ansip thanked Chancellor Merkel for Germany’s support to Estonia’s strive to become a member of the euro zone as well as for the contribution to the Baltic air security in the framework of NATO cooperation.
Peaminister Ansip tänas Merkelit Saksamaa toetuse eest Eesti pürgimisel eurotsooni liikmeks ning samuti panuse eest Balti õhuturbesse NATO koostöö raames.
Speaking of the reform of the rules of the euro zone Prime Minister Ansip emphasised that Estonia shares the same position as Germany.
Kõneldes eurotsooni reeglite reformist rõhutas peaminister Ansip, et Eesti on selles osas Saksamaaga samal positsioonil.
Both states are in favour of a strict budgetary policy.
Mõlemad riigid pooldavad ranget eelarvepoliitikat.
The heads of state found that good public finances of the Member States serve as the basis for the competitiveness of the European Union.
Riigijuhid leidsid, et liikmesriikide korras rahandus on aluseks Euroopa Liidu konkurentsivõimele.
Prime Minister Ansip assured that Estonia would support proposals strengthening coordination of budgetary and macroeconomic policies.
Peaminister Ansip kinnitas, et Eesti toetab eelarve- ja makromajanduspoliitikate koordinatsiooni tugevdamise ettepanekuid.
The Prime Minister also pointed out the leading role of the German Chancellor in leading the euro zone out of the crisis.
Samuti tõstis peaminister esile ka Saksamaa liidukantsleri juhtivat rolli eurotsooni kriisist väljatoomisel.
As for European Union issues, the Prime Minister indicated that one of Estonia\'s priorities is the issue of the single market.
Euroopa Liidu teemadest tõstatas peaminister ühe Eesti prioriteedina ühtse siseturu küsimuse.
“Instead of a split market Estonia wants a single market with clear regulations that are understandable to everyone,\" Ansip emphasised.
„Eesti soovib killustatud turu asemel ühtset turgu, kus kehtivad selged regulatsioonid, mis on arusaadavad kõigile,“ rõhutas Ansip.
Speaking of security cooperation, the Prime Minister thanked Chancellor Merkel for Germany’s contribution to Baltic air defence.
Kõneldes julgeolekualasest koostööst tänas peaminister Ansip liidukantsler Merkelit Saksamaa panuse eest Balti õhukaitseturbesse.
“In 2011 Germany will take over Baltic air security for the fourth time.
„2011. aastal võtab Saksamaa neljandat korda üle Balti õhuturbe.
Your plans in our sky are real proof of NATO’s security guarantee to the people of Estonia.”
Teie lennukid taevas on reaalselt nähtav tõend NATO julgeoleku garantiist Eesti inimestele.“
Today Prime Minister Ansip made a speech to German business circles in Haus der Commerzbank on Estonia as a member of the euro area, introducing the main trends in Estonia’s economic development as well as the current positions.
Peaminister Ansip esines täna saksa äriringkondadele Haus der Commerzbank`is ettekandega „Eesti euroala liikmena“, milles tutvustas nii Eesti majandusarengu olulisemaid trende kui ka praegusi positsioone.
The Prime Minister repeated to General Jones his last week´s announcement to the Riigikogu: that accession to the world´s most powerful security organisation - the Atlantic Alliance - provides Estonia with security guarantees that we have never in our history possessed.
Peaminister kordas kindral Jonesile möödunud nädalal Riigikogu ees öeldut, et liitumine maailma võimsama kaitseorganisatsiooni - Põhja-Atlandi Liiduga annab Eestile julgeolekugarantiid, mida meil pole olnud terve oma ajaloo vältel.
The Prime Minister highly values the General´s visit to Estonia at such a historical moment.
Peaministri sõnul hindab ta väga kindrali külastust Eestisse meile nii ajaloolisel ajal.