natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Markér radioknappen Automatisk når TCP/ IP- indstillingerne opnås fra en DHCP- server eller BOOTP- serverknude. I automatisk tilstand indstilles systemets TCP/ IP- indstillinger når systemtjenester startes. DHCP - eller BOOTP- serveren sender al nødvendig TCP/ IP- information hver gang systemet startes, og der er intet behov af at indstille andet. Brug dropned- feltet for at vælge DHCP eller BOOTP ifølge dit system.
Select the Automatic radio button when the TCP/ IP settings are obtained from a DHCP server or BOOTP server node. In automatic mode the TCP/ IP settings for the system are configured when the system services are started. The DHCP or BOOTP server sends all the required TCP/ IP information each time the system is started, there is no need to configure any other settings. Use the drop-list to select DHCP or BOOTP according to your system.
Markér radio Manuel når du ikke bruger DHCP eller BOOTP for TCP/ IP indstilling. Indtast værtens TCP/ IP- adresse i feltet IP- adresse. Indtast delnetværksadressen i feltet Netmaske.
Select the Manual radio button when you do not use DHCP or BOOTP for TCP/ IP configuration. In the IP address field enter the TCP/ IP address of the host. In the Netmask field enter the subnetwork address.
Når dette er markeret initierer systemet netværket når systemet startes. Hvis du ikke ønsker at enheden skal initieres, lader du dette være umarkeret.
When checked this option will cause the system to initialize this network interface while the system is booting. If you do not want the device initialized leave this option unchecked.
Indtast et beskrivende navn.
Enter a descriptive name.
Indtast broadcatsadressen som bruges til at kommunikere med alle værter i delnetværket.
Enter the broadcast address used to communicate with all hosts on the subnetwork.
Værdierne som skrives ind i dialogen vises som enhedens egenskaber i enhedslisten.
The values entered in this dialog will be displayed as the properties of the device in the device list.
Sørg for at IP- adressen som skrives ind ikke allerede bruges i netværket. At indtaste en IP- adresse som allerede findes i netværket resulterer i en TCP/ IP- konflikt. Brug ping fra en terminal for at kontrollere om adressen du vil indtaste bruges eller ikke. Hvis du ikke er sikker på hvordan du skal udfylde dialogen, så konsultér din netværksadministrator.
Make certain that the IP-address entered is not already in use on the network. Entering an IP-address that is already on the network will result in a TCP/ IP conflict. Use ping from & konsole; to check if the address you want to enter is in use or not. If you are not sure how to complete this dialog, consult your network administrator.
Aktivér en netværksenhed
Enabling a Network Device
Netværksenheder kan aktiveres eller deaktiveres afhængig af systemkrav. For at aktivere en deaktiveret netværksenhed vælges enheden i listen derefter klikkes på Aktivér grænseflade.
Network devices may be enabled or disabled depending on system requirements. To enable a disabled network device select the device from the list then click Enable Interface.
Deaktivér en netværksenhed
Disabling Network Devices
Netværksenheder kan aktiveres eller deaktiveres afhængig af systemkrav. For at deaktivere en aktiveret netværksenhed vælges enheden i listen og derefter klikkes på Deaktivér grænseflade.
Network devices may be enabled or disabled depending on system requirements. To disable an enabled network device select the device from the list then click Disable Interface.
Håndtér systemrouting
Managing System Routing
Fanebladet Routere aktiverer håndtering af systemets router- indstilling.
The Routes tab enables management of the system routing configuration.
Dette angiver IP- adressen for værten på det lokale netværk som sørger for den fysiske forbindelse til fjernnetværk, og bruges normalt når TCP/ IP har brug for at kommunikere med maskiner i andre delnetværk.
This specifies the IP address of the host on the local subnetwork that provides the physical connection to remote networks, and is used by default when TCP/ IP needs to communicate with computers on other subnetworks.
Vælg en enhed i dropned- feltet for at redigere værdien Standard gateway.
Select a device from the drop list to edit the Default Gateway value.
Hvis din maskine tilbyder mere end en netværksgrænseflade, så vælg grænsefladen forbundet til netværket hvor gateway- computeren findes.
If your computer offers more than one network interface, select the interface connected to network on which the gateway computer resides.
Håndtér DNS- indstillinger
Managing DNS Settings
Fanebladet Domænenavnesystem gør det muligt at håndtere systemets DNS- indstilling.
The Domain Name System tab enables management of the system DNS configuration.
Navnet som værten er kendt som på delnetværket.
The name by which the host will be known on the subnetwork.
Netværksdomænet hvor værten findes.
The network domain in which the host resides.
En liste med DNS- servere i rækkefølgen de foretrækkes (se).
A list of DNS servers in order of preference (see).
En liste med kendte værter i delnetværkssystemet (se).
A list of known hosts on the subnetwork system (see).
Håndtér DNS- servere
Managing DNS Servers
En maskine som køres DNS matcher et fuldstændigt kvalificeret domæne med en rigtig IP- adresse. Det er nødvendigt eftersom maskiner kun forstår IP- adresserne. Når en maskine beder om http: // www. domæne. com, opløser DNS navnet til en IP- adresse såsom 123. 45. 678. 90.
A computer running DNS matches up a fully qualified domain with a proper IP address. This is necessary because computers only understand the IP addresses. When a computer requests http: / /www. somedomain. com the DNS resolves this name to an IP-address such as 123.45.678.90.
Feltet Domænenavneservere i fanebladet Domænenavnesystem muliggør nem håndtering af listen. Serveregenskaber kan tilføjes, fjernes og redigeres. DNS- indgange kan arrangeres i ønsket rækkefølge ved at vælge en indgang og forfremme eller degradere indgangen i listen med knapperne Flyt op og Flyt ned efter behov.
The Domain Name Servers part of the Domain Name System tab enables easy management of the list. Server properties can be added, removed and edited. DNS records can be arranged in order of preference by selecting a record and promoting or demoting the record in the list using the Move Up or Move Down buttons as required.
Tilføj en DNS- server
Adding a DNS server
Klik på knappen Tilføj... i feltet Domænenavneservere. Dialogen Tilføj ny DNS- server vises.
From the Domain Name Servers group click the Add... button. The Add New DNS Server dialog is displayed.
Indtast DNS- servernes IP- adresse og klik derefter på Tilføj. Indgangen tilføjes i DNS- listen.
Enter the IP-address of the DNS server then click Add. The record is added to the DNS list.
Redigér en DNS- serverpost
Editing a DNS server record
Vælg en DNS- post i feltet Domænenavneservere og klik derefter på knappen Redigér.... Dialogen Redigér server vises.
From the Domain Name Servers group select a DNS record then click the Edit... button. The Edit Server dialog is displayed.
Ændr IP- adressen og klik derefter på O. k. Posten opdateres i DNS- listen.
Modify the IP-address then click OK. The record is updated to the DNS list.
Håndtér statiske (kendte) værter
Managing Static (Known) Hosts
Listen Statiske værter beskriver et antal afbildninger mellem værter og adresser for TCP/ IP- delsystemet. Den bruges oftest ved start, når ingen navneserver kører. I små, sluttede, netværk kan den bruges i stedet for domænenavneservere.
The Static Hosts list describes a number of hostname-to-address mappings for the TCP/ IP subsystem. It is mostly used at boot time, when no name servers are running. On small, closed network systems, it can be used instead of Domain Name Servers.
Normalt indeholder listen Statiske værter nogle poster som beskriver & apos; localhostapos;, og en håndfuld særlige poster for værter som understøtter IPv6. Dette er en eksperimentel udgave af IP, som er beregnet til at erstatte version 4.
By default, the Static Hosts list contains some records describing the & apos; localhostapos; and a handful of special records for hosts that support IPv6. This still-experimental version of IP is destined to replace version 4.
Tilføj statiske værter
Adding Static Hosts
Klik på knappen Tilføj.... Dialogen Tilføj ny statisk vært vises.
Click the Add... button. The Add New Static Host dialog is displayed.
Indtast den kendte værts IP- adresse og klik derefter på Tilføj.... Tilføj nyt alias vises.
Enter the IP-address of the known host then click Add.... The Add New Alias dialog is displayed.
Indtast navnet på den kendte vært og klik derefter på knappen Tilføj. Hvis den kendte vært har flere aliasser, klik på knappen Tilføj igen og skriv et andet alias.
Enter the name of the known host then click the Add button. If the known host has multiple aliases click the Add button again and enter another alias.
Når du er færdig, klikkes på O. k. for at opdatere listen med statiske værter.
When finished click OK to update the Static Hosts list.
Redigér statiske værter
Editing Static Hosts
Vælg en post for en statisk vært i listen, og klik derefter på knappen Redigér. Dialogen Redigér statisk vært vises.
Select a static host record from the list, then click the Edit... button. The Edit Static Host dialog is displayed.
Udfør en af følgende opgaver, og klikke derefter på O. k. for at opdatere listen med statiske værter.
Perform any of the following tasks, then click OK to update the Static Hosts list.
Indtast en ny IP- adresse for at ændre den, og klik derefter på O. k.
To change the IP-address, enter a new IP-address, then click OK.
For at tilføje et nyt alias, klikkes på knappen Tilføj....
To add a new alias, click the Add... button.
For at ændre en aliasværdi, vælges aliasposten og derefter klikkes på Redigér....
To change an alias value, select the alias record, then click Edit....
For at fjerne en aliasværdi, vælges aliasposten og derefter klikkes på Fjern.
To remove an alias, select an alias record then click Remove.
Anvend ændringer
Applying Changes
Ændringer som udføres via modulet Netværksindstillinger tilpasses ikke automatisk i systemmiljøet. For at anvende ændringerne som er udført, start en terminal og kør følgende kommando:
Changes made via the Network Settings module are not automatically applied to the system environment. To apply the changes made, start & konsole; and execute the following command.
Du skal have installeret & kde; 3. x og QT 3. x for at bruge knetwork- conf.
You need & kde; 3. x and QT 3. x installed to use knetwork-conf.
Knetwork- conf kan bruges med følgende platforme:
knetwork-conf can be used with the following platforms:
Hvordan får man fat knetwork- conf
How to obtain knetwork-conf
Hjemmesiden for knetwork- conf er på http: // knetworkconf. sourceforge. net, hvor du i det mindste kan hente kildekodepakken.
knetwork-conf's home page is at http: / /knetworkconf. sourceforge. net where you at least can download source packages.
Installér binære filer
Installing binaries
Når binærdistributioner bruges (oftest en RPM- pakke), er det nok at have installeret binære filer for & kde; og QT.
When using the binary distributions (most often rpm packages), it is enough to have the & kde; and QT binaries installed.
At installere binære filer anbefales for mindre erfarne brugere. Hent blot RPM- pakken. Installér dem fra en terminal med RPM som følger:
Installing binaries is recommended for less experienced users. Simply download the rpm packages. Install them from & konsole; using RPM as follows:
rpm - i knetwork- conf- versionsnummer. rpm
rpm -i knetwork-conf-versionnumber. rpm
Alternativt, brug en grafisk grænseflade såsom kpackage eller installationsværktøjet i din distribution.
Alternatively, use a graphical front end like kpackage or the installation tool of your distribution.
I dette tilfælde er det ikke nok at have binære filer for QT og & kde; installerede, men du behøver også udviklingspakken, som inkluderar biblioteker og andre ting.
In this case, it is not enough to have the binaries of QT and & kde; installed; you also need the development packages which include libraries and other stuff.
Anbefales kun for avancerede brugere. Ellers er det ikke svært at kompilere & knetworkconf;. Følgende kommandoer skulle gøre det:
Recommended for advanced users only. Otherwise, compiling & knetworkconf; is not difficult. The following commands should do it.
Kommandoen make install skal køres som systemadministrator.
The command make install must be run as root.
Det skulle gøre det. Skulle du støde på problemer, lad os gerne få det at vide.
That should do it. Should you run into any problems, please let us know.
Teknisk information
Technical Information
I det første afsnit af kapitlet finder du en del værdifuld information om netværkshåndteringens grundlag. I det andet, beskrives alle indstillingsfiler på disken som kan ændres af & knetworkconf;.
In the first section of this chapter, you'll find some valuable information about networking basics. In the second, all configuration files on your disk which can be changed by & knetworkconf; will be discussed.
Netværkshåndtering med IPv4
IPv4 Networking
Dette afsnit er ikke en erstatning for yderligere foredrag om håndtering af IP- netværk. I dette appendiks finder du kun grundlæggende information for at komme i gang med at integrere maskinen i et mindre (hjemme) netværk.
This section cannot be a replacement for further lecture of IP-Networking. In this appendix, you'll only find the basic information to get you started integrating your machine into a small (home) network.
For øjeblikket udføres IP- netværkshåndtering med TCP/ IP version 4 (IPv4). IPv5 har aldrig været meget brugt. IPv6 forventes at udbredes i en nær fremtid. Denne håndbog er derfor baseret på den for øjeblikket mest udbredte IPv4.
Currently, IP-networking is done using TCP/ IP version 4 (IPv4). IPv5 has never been used much. IPv6 is expected to get spread in the near future. So, this manual is based on the currently most spread IPv4.
En af de vigtigste informationer for at indstille en grænseflade er IP- adressen som du skal tildele grænsefladen. I fremmede netværk, f. eks. dit kontor, skal du bede netværksadministratoren om en gyldig IP- adresse til dig, eller også kan du bruge DHCP hvis det er tilgængeligt. Under alle omstændigheder, er det ikke tilladt blot at vælge en vilkårlig IP- adresse.
One of the most important information for setting up an interface is the IP-address which you have to assign to the interface. In foreign networks, & eg; your office, you have to ask the network administrator to tell you a valid IP-address, or you can use DHCP if this is available. In any case, you are not allowed to simply choose any IP-address!
Hvis du vil indrette et lille eget (hjemme) netværk, bør du bruge IP- adresser i et interval som er særligt reserveret til dette formål, for at forhindre IP- adressekonflikter med det globale netværk (internettet). Adresserne i tabellen som vises nedenfor sendes ikke videre til Internet, og det er altså sikkert at bruge dem som du vil.
If you want to set up a small (home) network of your own, you should use IP-addresses from a range which has especially reserved for this purpose to prevent IP-address-conflicts with the global (Internet) network. The addresses from the table shown below are not routed in the Internet, so it is safe to use them as you like.
Naturligvis kan maskinerne senere indstilles til internetadgang ved at bruge en gateway- maskine.
Of course these machines can later be configured for Internet access by using a gateway machine.
Du kan frit bruge følgende adresser:
You can freely use the following addresses:
IP- adresser for private netværk
IP-Addresses for private networks
10. 0. 0. 0 til 10. 255. 255. 255
10.0.0.0 to 10.255.255.255
172. 16. 0. 0 til 172. 31. 0. 0
172.16.0.0 to 172.31.0.0
192. 168. 0. 0 til 192. 168. 255. 0
192.168.0.0 to 192.168.255.0
For mindre netværk er adresserne som oftest bruges dem i intervallet 192. 168. 1. 1 til 192. 168. 1. 254. Det er nok for netværk på op til over 250 maskiner.
For smaller networks, the most often used addresses are these in the range of 192.168.1.1 to 192.168.1.254. This is enough for networks up to over 250 computers.
Desuden er netmasken oftest indstillet til 255. 255. 255. 0, så alle disse maskiner er medlemmer i samme delnet.
Furthermore, the netmask is most often set to 255.255.255.0, so that all of these machines are members of the same subnet.
Visse adresser er reserverede for specielle ting, & eg; 0. 0. 0. 0 og 127. 0. 0. 1. Den første er den så kaldte standardrouter, og den anden er loopback- adressen. Den standardrouteren behøves til IP- routing.
Some addresses are reserved for special things, & eg; 0.0.0.0 and 127.0.0.1. The first one is the so called default route, the second the loopback address. The default route is needed by IP routing.
Netværket 127. 0. 0. 1 er reserveret for IP- trafik som kun virker på den lokale maskine. Oftest er adressen 127. 0. 0. 1 tildelt en specialenhed, den såkaldte loopback- grænseflade, som virker som en sluttet cirkel.
The network 127.0.0.1 is reserved for the IP-traffic which works on the local machine only. Usually, the address 127.0.0.1 is assigned to a special device, the so called loopback interface, which works like a closed circle.
En standard- gateway er en maskine som sammenkobler to forskellige netværk. Hvis du har indstillet et lille netværk, er det sandsynligt at du ønsker at alle (eller nogen) af dine maskiner er tilladt adgang til internettet. Men det er ikke direkte muligt, eftersom maskinerne bruger lokale private IP- adresser, som ikke sendes videre til internettet. Løsningen er en maskine som oversætter mellem de to forskellige netværker. Maskinen bruger mindst to grænseflader. En af dem, måske et Ethernet- kort, peger på det lokale netværk, mens det andet, måske et ISDN- kort, peger på internettet. I dette tilfælde bruger begge grænseflader forskellige IP- adresser. Maskinen udfører en såkaldt netværksadresseoversættelse (NAT, også kendt som IP- viderebefordring). For at give lokale maskiner mulighed for adgang internettet, skal du kun fortælle dem om standard- gateway, dvs den lokale IP- adresse for maskinen som er gateway- computeren.
A default gateway is a computer which connects two different networks. If you have configured a small network of your own, it is most likely that you want all (or some) of your machines to grant Internet access. But this is not possible directly, because these machines use local private IP-addresses, which are not routed in the Internet. The solution is a computer which translates between the two different networks. This computer uses at least two interfaces. One of them, maybe an Ethernet card, points to the local network, the other one, maybe an ISDN card, points to the Internet. In this case, both interfaces use different IP-addresses. This computer performs a so called network address translation (NAT, aka IP-forwarding). To enable a local machine the Internet access, you have only to tell them the default gateway, the local IP-address of the gateway-computer.
I dette afsnit finder du indstillingsfilerne som berøres af & knetworkconf;, og hvor de findes i filsystemet for de forskellige distributioner.
In this section you'll find the configuration files which are touched by & knetworkconf; and where they reside in the file system of the different distributions.
Listen med navneservere opbevares i denne fil.
In this file, the list of name servers is stored.
Hvor findes resolv. conf
Where to find resolv. conf
Udgavenummer
Release number
Filen ændres sommetider dynamisk af DSL- forbindelse, du skal altså ikke undre dig hvis filen ikke indeholder det du skrev ind når en DSL- forbindelse er oprettet.
This file is sometimes dynamically changed by DSL-connections, so do not wonder if the file does n't contain what you have put there when a DSL connection is established.
I denne fil opbevares listen med kendte værter.
In this file, the list of known hosts is stored.
Hvor filen hosts findes
Where to find the file hosts
Udgavenummer
Releasenumber
På & SuSE; er det kendt at filen sommetider sorteres om af scriptet SuSEconfig. Derfor skal du ikke undre dig hvis du ikke finder den i den tilstand du forventede dig.
On & SuSE; it is known that this file gets occasionally resorted by the script SuSEconfig. So do not wonder if you do not find in a state you have expected.
Medvirkende og licens
Credits and license
Tak til alle som har arbejdet med & kappname;:
Thanks to all who have worked on & kappname;:
Alle andre som jeg har glemt at liste her: I ved hvem i er.
All the others which I have forgotten to list here - you know who you are you@foo. tld
Ophavsretten for & kappname;, i det mindste for årene 2003 og 2004, ejes af Juan Luis Baptiste: (juan. baptiste@ kdemail. net).
The Copyright on & kappname;, at least for the years 2003 and 2004, is owned by Juan Luis Baptiste: (juan. baptiste@kdemail. net).
& kcron; - håndbogen
The & kcron; Handbook
Morgan N. Sandquist
& Morgan. N. Sandquist. mail;
Morgan N. Sandquist
& Morgan. N. Sandquist;
& kcron; er et program der skemalægger hvornår nogle programmer skal køres.
& kcron; is an application that schedules programs to be run.
skemalægger
scheduler
& kcron; er et program til skemalægning af programmer til at køre i baggrunden. Det er en grafisk brugerflade til cron, & UNIX; - systemets skemalægger.
& kcron; is an application for scheduling programs to run in the background. It is a graphical user interface to cron, the & UNIX; system scheduler.
Brug af & kcron;
Using & kcron;
Glem ikke at bede dit system om at starte crond cron- dæmonen først, ellers vil & kcron; ikke virke.
Do n't forget to tell your system to start the crond cron daemon first, or & kcron; wo n't work.
& kcron; opstart
& kcron; Start Up
Når & kcron; starter vil du se en opsummering af eksisterende skemalagte opgaver og tilknyttede miljøvariabler. Hvis du kører som root- brugeren, vil du se disse punkter for alle brugere på computeren så vel som systemets skemalagte opgaver. Hver af mapperne kan udvides og kontraheres.
When & kcron; starts you will see a summarized view of existing scheduled tasks and associated environment variables. If you are running as the root user, you will see these items for all users on the computer as well as the system scheduled tasks. Each of the folders can be expanded and contracted.
kcron; ved opstart.
kcron; at start up.
Skemalagte opgaver vises i en Opgaver - mappe. For hver sådan skemalagt opgave, vises følgende:
Scheduled tasks appear under a Tasks folder. For each scheduled task, the following are displayed:
Navn der identificerer den skemalagte opgave.
Name to identify the scheduled task.
Programfil og parametre.
Program file and parameters.
Beskrivelse i naturligt sprog af den skemalagte opgave.
Natural language description of scheduled task.
Hvis en opgave er blevet deaktiveret, vil ingen programfil og parametre vise sig og beskrivelsen vil blive deaktiveret.
If a task has been disabled, no program file and parameters will appear, and the description will be disabled.
Miljøvariabler ses i en Variabler - mappe. For hver miljøvariabel vises følgende:
Environment variables appear under a Variables folder. For each environment variable, the following are displayed:
Variabelnavn.
Variable name.
Variabelværdi.
Variable value.
Beskrivelse af variablen i naturligt sprog.
Natural language description of variable.
De miljøvariabler der ses her vil gå forud for alle eksisterende miljøvariabler for alle skemalagte opgaver. Hvis en miljøvariabel er blevet deaktiveret, vil der ingen værdi være der og beskrivelsen vil være deaktiveret.
Environment variables appearing here will override any existing environment variable for all scheduled tasks. If an environment variable has been disabled, no value will appear and the description will be disabled.
kcron; 's hovedvindue
kcron; main window
Tilføjelse af skemalagte opgaver
Adding Scheduled Tasks