natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvis du vil arbejde med en lille delmængde af data, f. eks. for at sende dem til andre for redigering, kan du kopiere og indsætte i et andet regneark og efter redigering indsætte ændrede data i hovedregnearket. Sådan "manuel" redigering kan forårsage datatab eller fejlagtiga beregninger.
If you want to work on a small subset of data, & eg; to send it for others to edit, you can copy and paste it to another spreadsheet and after editing paste the changed data back to the main spreadsheet. Such "manual" editing may cause data loss or incorrect calculations.
For at begrænse datavisningen tilbyder databaseprogrammer forespørgsler, formularer og rapporter.
To limit the data view database applications offer queries, forms and reports.
En meget praktisk måde at begrænse på er følgende udvidede version af tabellen Personer som tidligere beskrevet:
A very practical way of limiting is the following extended version of the previously described table Persons:
23 000
2300
19 000
1900
Lad os antage at den nys tilføjede søjle Indkomst indeholder fortrolige data. Hvordan kan du for eksempel dele personernes kontaktinformation med arbejdskolleger uden at afsløre deres indkomst? Dette er muligt hvis du kun deler en forespørgsel og ikke hele tabellen. Forespørgslen kunne vælge alle søjler undtagen søjlen Indkomst. I databaseverdenen er en sådan forespørgsel ofte kendt som en visning.
Let's assume that the newly introduced column Income contains confidential data. How can you share & eg; contact details of the persons with your coworkers but without revealing their income? It is possible if you share only a query and not the whole table. The query could select all columns except for the column Income. In database world such a query is often known as a view.
Din maskine er formodentlig ret hurtig, men du mærker let at dette ikke er nok med langsomme, store regneark. Deres lave effektivitet skyldes først og fremmest manglende af indeks som gør datasøgningsprocessen hurtigere (databaser tilbyder dem). Hvis du desuden bruger ting såsom systemets klippebord, kan til og med kopiering af data blive besværlig med tiden.
Your computer is probably quite fast, however you will easily see that it does n't help with slow, large spreadsheets. Their low efficiency is first of all due to lack of indexes accelerating the process of data search (databases do offer them). Moreover if you use things like system clipboard, even copying data may become troublesome with time.
Regneark som indeholder store datamængder kan tage enorm tid at åbne. Et regneark indlæser mængder med data i maskinens hukommelse når de åbnes. Det meste data som indlæses er for formodentlig unyttigt indtil videre eller ikke nødvendigt for dig. I modsætning til regneark indlæser databaser kun data fra maskinens lagringsmedier når de behøves.
Spreadsheets containing large data sets may take ages to open. A spreadsheet loads lots of data to the computer's memory while opening. Most of the data loaded are probably useless/ unnecessary for you at the moment. Databases unlike spreadsheets load data from computer storage only when needed.
I de fleste tilfælde behøver du ikke bekymre dig om hvordan databasen opbevarer sine data. Dette betyder at i modsætning til regneark, er databaser ligeglade med:
In most cases you will not have to worry how the database stores its data. This means that unlike spreadsheets, databases do not care about:
Sekvensen af rækker, eftersom du kan ordne rækker efter dine behov. Desuden kan du kigge på samme data i mange visninger med forskellige rækkefølge.
The sequence of rows since you can order the rows according to your needs. Moreover, you can view the same data in many views with different orders.
Det samme gælder for søjler (felter) i tabellen.
The same goes for columns (fields) of the table.
Sammen med Begrænset datavisning beskrevet i foregående paragraf, udgør disse kvaliteter fordelene ved databaser.
Together with Limiting data view described in the previous paragraph these qualities constitute the advantage of databases.
Dataindtastning
Data entry
De seneste udgaver af programmer til at oprette regneark gør det muligt for dig at oprette dataindtastningsformularer. Sådanne formularer er mest nyttige hvis data ikke kan vises bekvemt i en tabelvisning, f. eks. hvis teksten optager for mange rækker eller hvis alle søjler ikke får plads på skærmen.
The latest editions of applications for creating spreadsheets enable you to design data-entry forms. Such forms are most useful if your data cannot be conveniently displayed in tabular view, & eg; if the text occupies too many rows or if all the columns do not fit on the screen.
I dette tilfælde er selve måden som regneark fungerer problematisk. Felter for dataindtastning placeres frit inde i regnearket og er oftest ikke sikrede mod brugerens indgriben (med vilje eller af fejl).
In this case the very way the spreadsheet works is problematic. Fields for data entry are placed loosely within the spreadsheet and very often are not secure against the user's (intentional or accidental) intervention.
Databaser muliggør gruppering, begrænsning og opsummering af data i form af en rapport. Regneark skrives ofte ud i form af små tabeller uden fuldstændig automatisk styring af sidebrud og layout af felter.
Databases enable grouping, limiting and summing up data in a form of a report. Spreadsheets are usually printed in a form of small tables without fully automatic control over page divisions and the layout of fields.
Programmer til at oprette databaser indeholder ofte fuldstændige programmeringssprog. Nyere regneark har også den mulighed, men alligevel består beregninger i at ændre regnearkets felter og enkel datakopiering, uafhængig af relevans og integritetsregler som nævnt i foregående paragraf.
Applications for creating databases often contain full programming languages. Newer spreadsheets have this capability too, however calculations come down to modifying the spreadsheet's fields and simple data copying, regardless of the relevance and integrity rules mentioned in previous paragraphs.
Databehandling i et regneark gøres ofte via en grafisk brugergrænseflade, som kan gøre databehandlingens hastighed langsommere. Databaser har mulighed for at arbejde i baggrunden, udenfor den grafiske grænseflade.
Data processing within a spreadsheet is usually done via a graphical user's interface which may slow down the data processing speed. Databases are capable of working in background, outside of graphical interfaces.
Det er svært at forestille sig flere brugere af et regneark. Selvom det er teknisk muligt med de seneste programmer, kræver det meget disciplin, opmærksomhed og kundskab af brugerne, og det kan ikke altid garanteres.
It is hard to imagine a multiuse of one spreadsheet. Even if it is technically possible in the case of the latest applications, it requires a lot of discipline, attention and knowledge from the users, and these cannot be guaranteed.
En klassisk måde at dele data som er gemt i et regneark med andre er at sende filen i sin helhed (oftest med e- mail) eller sørge for en fil med et regneark i et maskinenetværk. Denne måde at arbejde er ineffektiv for større grupper: data som kan behøves et bestemt øjeblik kan for øjeblikket være låst af en anden.
A classical way to sharing data saved in a spreadsheet with other person is to send a file as a whole (usually using e-mail) or providing a spreadsheet file in a computer network. This way of work is ineffective for larger groups of people - data that could be needed in a particular time may be currently locked by another person.
På den anden side er databaser i hovedsagen konstrueret med adgang af flere brugere fra begyndelsen. Til og med i de aller enkleste versioner er det muligt at låse på niveau af en bestemt tabelrække, hvilket gør det muligt let at dele data.
On the other hand, databases have been designed mainly with multiuser access in mind. Even for the simplest version locking at a particular table row's level is possible, which enables easy sharing of table data.
At sikre et regneark eller dets forskellige dele med et kodeord er kun en symbolsk aktivitet. Efter en fil med regnearket er sørget for i et maskinenetværk, kan hvem som helst som kan kopiere filen forsøge at knække kodeordet. Det er sommetider ikke så svært eftersom kodeordet opbevares i samme fil som regnearket.
Securing a spreadsheet or its particular sections with a password is only symbolic activity. After providing a spreadsheet file in a computer network, every person being able to copy the file can try to break the password. It is sometimes not so hard as the password is stored in the same file as the spreadsheet.
Funktioner for at låse ved redigering eller kopiering af et regneark (eller en del af det) er lige så enkle at knække.
Features for edit locking or copy locking of a spreadsheet (or its part) is equally easy to break.
Databaser (undtagen dem som opbevares i en fil i stedet for på en server) behøver ikke at være tilgængelige i en enkelt fil. Du kommer til dem via et maskinenetværk, oftest ved at sørge for et brugernavn og kodeord. Du får kun adgang til de områder (tabeller, formularer og til og med udvalgte rækker og søjler) som blev tildelt dig ved at indstille passende adgangsrettigheder.
Databases (except these saved in a file instead of a server) do not need to be available in a single file. You're accessing them using a computer network, usually by providing a user name and a password. You are gaining access only to these areas (tables, forms or even selected rows and columns) which were assigned to you by setting appropriate access rights.
Adgangsrettigheder kan påvirke muligheden for at redigere data, eller mulighed til kun at læse data. Hvis noget data ikke er tilgængelig for dig, sendes det ikke engang til din maskine, så der er ingen mulighed for at lave en kopi af data på en så enkel måde som for filer i et regneark.
Access rights can affect ability of data editing or only data reading. If any data is not available to you, it will not be even sent to your computer, so there is no possibility of making a copy of the data in such easy way as in case of spreadsheet files.
Databasekonstruktion
Database Design
Databasedesignet kræver nøjagtig planlægning. Bemærk at ændring af design af tabellen Kontakter som foreslået i afsnittet ovenfor kan give problemer når tabellen er fyldt med data. Det er for eksempel en enkel opgave at skifte navn på et felt, men at dele feltet Adresse i separate felter kræver forsigtigt og langtrukkent arbejde.
Database design needs careful planning. Note that Contacts table redesign proposed in section 1.2 can generate problems when the table is filled with data. For example, renaming a field is a simple task, but splitting the Address field into separate fields requires careful and tedious work.
For at undgå sådanne situationer, gennemtænk databaseprojektet inden du laver det i maskinen, og inden du og andre begynder at bruge det. På den måde, ved at investere en vis tid i begyndelsen, sparer du formodentlig din tid ved daglig brug.
To avoid such situations, rethink your database project before you create it in your computer, and before you and others will start to use it. Thus, by investing some time initially, you will most probably save your time on everyday use.
Hvem behøver en database?
Who Needs a Database?
Bliv ved regneark hvis:
Stick to spreadsheets if:
Dine behov er begrænsede og data aldrig vokser til store mængder (kan du virkelig forudsige det nu?)
Your needs are limited and your data will never grow to large volumes (can you actually forecast that now?)
Du kan ikke indhente metodikken for databasekonstruktion. Du kan imidlertid overveje at lægge aktiviteten ud til en anden, eller bruge enklere værktøj.
You are unable to acquire the methodology of database construction. You may however consider either outsourcing this task to someone else or using simpler tools.
Du bruger komplicerede regneark og mangler tid eller penge til at skifte til databaser. Gennemtænk eller spørg nogen om dette ikke er en død ende. Regn ikke med magiske værktøjer som vil kunne ændre dit regneark (uafhængig af hvor godt det er gjort) til en database.
You use complicated spreadsheets and you lack time or money to switch to databases. Think or ask someone whether this does not lead down a blind alley. Do n't count on magical tools that would change your spreadsheet (regardless how well made) into a database.
Overvej at bruge databaser hvis:
Consider using databases if:
Din samling med data ekspanderer hvert uge.
Your data collection expands every week.
Du ofte laver nye regneark, kopierer mellem dem og mærker at dette arbejde bliver mere og mere ensformigt. I dette tilfælde betaler anstrengelsen at skifte til databaser sig let.
You often create new spreadsheets, copy within these and you feel that this work is getting more and more tedious. In this case the effort of switching to databases easily pays off.
Du laver rapporter og uddrag hvor tabelvisningen i et regneark ikke er passende. Så kan du overveje at skifte til brug af en database med formularvisninger.
You create reports and statements for which the table view of a spreadsheet is not suitable. You can then consider switch to using a database with form views.
Programmel til at oprette databaser
Database Creation Software
Hidtil har du lært dig de generelle særligheder hos databaser uden at være gået ind på detaljer om specifikke programmer til at oprette dem.
So far you have learnt the general characteristics of databases without going into much detail about specific applications for designing them.
De første databaser blev oprettet sammen med store maskiner i 60' erne, f. eks. IBM System/ 360. Det var ikke personlige computeres tid, og derfor krævede databaserne meget specialiseret personale. Selvom de gamle maskiners hardware hvor utilforladelig, de var grænseløst meget langsommere og havde mindre lagringskapacitet, var der funktion ved databaser som er forblevet den mest attraktive: dataadgang for mange brugere via netværk.
The first databases were built together with large mainframe computers in the 60s, & eg; IBM System/ 360. Those were not the days of PCs, therefore these databases required a highly specialized personnel. Although the old computers' hardware was unreliable, they were immeasurably slower and had less storage capacity, one feature of databases still remains most attractive: the data access by many users through a network.
I 70' erne formulerede videnskaben teorien om relationsdatabaser (begreber såsom tabel, post, søjle (felt) og relation og mange flere). Baseret på denne teori oprettedes databaserne IBM DB2 og Oracle, som har udviklet sig og bruges frem til i dag. Sent i 70' erne blev de første personlige computere konstrueret. Deres brugere kunne (gradvis) begynde at udnytte mange typer af programmer, inklusive dem til databasekonstruktion.
In the 70s scientists formed the theory of relational databases (terms like: table, record, column (field) and relationality and many others). On the basis of this theory IBM DB2 and Oracle databases were created, which have been developed and used till today. In the late 70s the first PCs were constructed. Their users could (gradually) utilize many types of applications, including those for database construction.
Når det gælder store databaser i er firma, har situationen ikke ændret sig: de kræver stadigvæk kraftfulde maskiner eller maskineanlæg som kaldes clusters. Dette er imidlertid udenfor denne håndbogs rækkevidde.
When it comes to large databases in companies, the situation has n't changed: they still require powerful computers or computer complexes called clusters. This goes, however, beyond the topic of this manual.
Indenfor området "mulige" databaser med grafisk brugergrænseflade for pc' er kan du vælge blandt følgende:
In the area of "accessible" databases with graphic user interface for PCs you can choose from the following:
DBase: et værktøj til databasebrug for DOS populært i 80' erne. Filer med DBase- format bruges stadigvæk i visse specifikke tilfælde på grund af deres enkelhed.
DBase - a tool for databases operation for DOS popular in the 80s. Files in DBase format are still used in some specific cases due to their simplicity.
FoxPro: et program som ligner DBase (tidligt i 90' erne). Efter det blev overtaget af Microsoft, introduceredes en grafisk brugergrænseflade og det bruges derfor til at oprette databaser på pc' er. Dette produkt sælges stadigvæk, selvom det virker noget forældet.
FoxPro - an application similar to DBase (early 90s). After being taken over by Microsoft, graphic user interfaces were introduced and therefore it is used for creating databases on PCs. This product is still offered, though seems a bit obsolete.
Microsoft Access: et program for databaser (design af data og grafisk grænseflade) med mange forenklinger, og derfor godt for nybegyndere, designet tidligt i 80' erne, baseret på en 16- bit arkitektur. Dette produktet tilbydes og er i bred brug frem til i dag, især af små firmaer, hvor effektivitet og krav om flere brugere ikke er særligt krævende.
Microsoft Access - an application for databases (data and graphic interface design) with many simplifications, therefore suitable for beginners, designed in the late 80s, based on 16-Bit Architecture. This product is offered and widely used till today, especially by small companies, where efficiency and multiuser requirements are not very demanding.
FileMaker: populært program som ligner MS Acess i enkelhed, som virker på Windows og MacIntosh platforme, tilbudt siden 1985.
FileMaker - popular application similar to MS Access in simplicity, operating on Windows and Macintosh platforms, offered since 1985.
kexi;: et program for flere platforme (Unix/ Linux, Windows, MacOS X) designet i 2003, udviklet ifølge principperne om åben kildekode, en del af det globale projekt K- desktopmiljøet, dvs. et grafisk miljø for systemer med Unix/ Linux. En betydningsfuld bidragyder til & kexi; s udvikling er firmaet OpenOffice Poland.
kexi; - a multiplatform application (Unix/ Linux, Windows, Mac OS X) designed in 2003, developed according to OpenSource principles, part of the global K Desktop Environment project, & ie; graphic environment for Unix/ Linux systems. A significant contributor to & kexi; 's development is the OpenOffice Poland company.
Design formularer
Designing Forms
Den vigtigste terminologi
Most important terms
Et vindue som sørger for at det er enkelt at indtaste og præsentere data på computerskærmen.
A window provided for easy data entry and presentation on the computer screen.
Formularens datakilde
Form's data source
Databasetabel eller forespørgsel som sørger for data som vises i formularen. Datakilden behøves fordi selve formularerne kun er værktøjer til at vise og indtaste data, mens tabeller og forespørgsler er datakilder. Nye, tomme, formularer har ingen tildelt datakilde, så de viser ingen data fra databasen hvis du ikke tildeler dem en datakilde.
Database table or query providing data displayed in the form. The data source is needed because forms itself are only tools for displaying and entering data, while tables and queries are the source of data. New, empty forms have no data source assigned, so they are not displaying any data from your database unless you assign a data source to them.
Formularfelt
Form field
Direkte ækvivalent til en søjle i en tabel eller forespørgsel. Felter til at vise tekst og tal er dem som oftest bruges. At indtaste en ny værdi eller ændre en eksisterende værdi i et sådant felt forårsager en ændring i den bundne tabel eller forespørgselssøjlen (efter ændringen er accepteret).
Direct equivalent of a column in a table or query. Most frequently used are fields for displaying text and numbers. Entering a new value or changing the existing value of such a field causes a change in the bound table or query column (after accepting the change).
Formulardesign
Form design
Opgaver du udfører for at definere udseendet og funktionerne i formularen. For at gøre dette skal du sørge for en datakilde, indsætte formularfelter af diverse typer og placere dem på passende steder.
Tasks you are performing to define the appearance and functions of the form. To do this, you need to provide data source, insert form fields of various types and place them at the appropriate location.
Grafisk formularkontrol
Form widget
Formularens element. Hovedtyperne af grafiske kontroller er:
Form's element. Main widget types are:
Grafiske kontroller som viser information, f. eks. et tekstfelt eller et billedfelt. Hver kontrol af denne type kan forbindes til en datakildes felt (en tabel eller forespørgselssøjle). Derfor kaldes sådanne grafiske kontroller for formularfelter.
Widgets displaying information, & eg; a text box or an image box. Each widget of this type can be bound to a data source field (a table or a query column). Therefore, such widgets are called in short form fields.
Grafiske kontroller som kan udføre en bestemt angiven handling, f. eks. en trykknap som kan lukke den nuværende formular. I andre programmer kaldes denne kontroltype sommetider formularkontrol eftersom den kan udføre fordefinerede handlinger for at kontrollere databasens programopførsel.
Widgets able to perform a specified action, & eg; a push button that can close the current form. Within other applications this widget type is sometimes called form control because it can perform previously defined action of controlling your database application's behavior.
Øvrige grafiske kontroller til at berige formularens udseende, f. eks. en linjekontrol som visuelt kan adskille to områder i formularen.
Other widgets allowing to enrich a form's appearance, & eg; a line widget can visually separate two form areas.
Omgivende grafisk kontrol
Container widget
En grafisk kontrol som kan indeholde andre kontroller inde i sit område. For eksempel er rammekontroller og fanebladskontroller omgivende kontroller. Selve formularens flade er også en omgivende kontrol. En kommandoknap kan ikke kaldes en omgivende kontrol eftersom det ikke er muligt at indsætte en kontrol inde i den. I mere komplicerede tilfælde, kan omgivende kontroller indsættes i en omgivende kontrol, altså er et hierarki muligt.
A widget that can contain other widgets within its area. For example, frame widget or tab widget are containers. The form's surface itself is a container as well. A command button cannot be called as container because it is not possible to insert a widget inside it. In more complex cases, container widgets can be inserted inside a container, so nesting is possible.
Formularer eller tabeller
Forms versus tables
I kapitel 5. 2 fik du lært hvordan data direkte indtastes i tabeller med deres datavisning. I mange tilfælde er formularer dog mere passende til at indtaste data:
In chapter 5.2 you learned about how to enter data directly into tables using their data sheet view. However, in many cases forms are better suited for data entry:
En tabel kan indeholde for mange søjler til at vise på skærmen. En formular kan vise sådan data ved brug af flere rækker.
A table can contain too many columns to display them on your screen. A form can display such a data using multiple rows.
En formular tillader at felterne med data deles op visuelt i logiske grupper, og øger på den måde læsbarheden. Etiketter med yderligere information kan indsættes for at give brugere flere vink om hvordan formularen skal bruges, eller hvad et givet felt med data betyder.
A form allows to visually split data fields into logical groups, thus increasing readability. Labels with additional information can be inserted to give users more hints on how to use the form or what given data fields mean.
Kommandoknapper kan bruges i formularer for ofte bruge kommandoer, så brugere kan bruge formularer på lignende måde som fristående programmer de kender til.
Command buttons can be used within forms for commonly used commands so users can use forms in a similar way as a standalone applications they know.
I datavisningen som viser flere rækker med data er tekstfelter eller billeder ligeså let som i formularer.
In data sheet view displaying multi-row data text fields or images is as easy as within forms.
Arbejde med formulardesign
Working with form design