natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bemærk at ved at udfylde feltet Overskrift udfyldes feltet Navn automatisk. Af bekvemmelighedsgrunde, opfyldes reglen om kun at bruge bogstaver, tal og tegnet & quot; _ quot;. Du kan ændre indholdet i feltet Navn hvis du vil.
Note that filling the Caption field automatically fills the Name field. For your convenience the rule for using only letters, numbers and the & quot; _quot; character is kept. You can alter the contents of the Name field if you want to.
Du bliver bedt om at gå med til automatisk at tilføje en primær nøgle i tabellen. Klik på knappen Tilføj primær nøgle for at fortsætte.
You are asked about an agreement for automatic adding of primary key to the table. Click Add primary key button to continue.
Tabellen Personer har er oprettet og åbnet i datavisningen. Dets navn vises i projektnavigeringsfeltet.
The Persons table has been created and opened in Data View. Its name appears in the Project Navigator pane.
Opret tabellen telefonnummer på lignende måde som tabellen personer.
Create the phone_numbers table, in a similar way as persons table.
Opret feltet person af typen Heltal og telefon af typen Tekst. Anvend ikke heltalstyperne, eftersom telefonnummer kan have mange forskellige former og præfiks.
Create a person field of type Integer number and phone of type Text. Do not use a number type here because phone numbers can have many different forms and prefixes.
Klik på knappen Skift til datavisning på værktøjslinjen og skriv overskriften Telefon ind for tabellen. Tillad at & kexi; automatisk laver en primær nøgle, som for den tidligere tabel.
Click Switch to data view button on the toolbar and enter Phones caption for the table. As for your previous table, allow & kexi; to automatically create a primary key.
& kexi; - håndbogen
The & kexi; Handbook
& kexi; er programmet til at oprette databaser og for datahåndtering i & koffice; produktivitetssuite.
& kexi; is the application for creating databases and for data management in the & koffice; productivity suite.
database
database
Sammenligning af & kexi; med andre databaseprogrammer
Comparing & kexi; to other database applications
Selvom forskellige databaser tenderer til at sørge for lignende funktioner, bruger de ofte forskellige terminologi. Dette appendiks viser for din bekvemmelighed hvordan terminologien som bruges i & kexi; svarer til den som bruges af andre databaseprogrammer. Dette kapitel kan derfor være nyttigt ved overførsel af databaser fra et program til et andet.
Although different database applications tend to provide similar functionality, they often use different terminology. For your convenience, this appendix shows how the terminology used in & kexi; corresponds to that used by other database applications. Thus, this chapter may be useful when migrating databases from one application to another.
Tabellen nedenfor viser hvordan datatyper i & kexi; svarer til datatyper i andre databaseprogrammer.
The table below shows how the data types in & kexi; correspond to data types in other database applications.
Visse af datatyperne som angives her er undertyper til andre typer. For eksempel er typen Long text en undertype til typen Text. For at bruge en undertype i & kexi; skal du vælge tilsvarende basistype (i dette tilfælde Text) ved tabelkonstruktioner, og derefter vælge undertype med indstillingen Undertype i Egenskabseditoren.
Some of the data types listed here are sub-types of other types. For example, the Long text type is a sub-type of the Text type. To use a sub-type in & kexi;, you should select the corresponding basic type (in this case, Text) in the table designer, and then select the sub-type using the Subtype setting in the Properties Editor.
Sammenligning af datatyper som bruges i & kexi; og andre databaseprogrammer
Comparison of data types used in & kexi; and other database applications
Alphanumeric
Alphanumeric
Lang tekst (Long text)
Long text (Long text)
Dato/ tid (Date/ Time)
Date/ Time (Date/ Time)
Date, Time
Date, Time
DateTime
DateTime
Heltal (Integer Number)
Integer Number (Integer Number)
Number (Integer)
Number (Integer)
Numeric
Numeric
Stort heltal (Big Integer Number)
Big Integer Number (Big Integer Number)
Long Integer
Long Integer
Decimaltal (Floating Point Number)
Floating Point Number (Floating Point Number)
Single/ Double precision number
Single/ Double precision number
Indstilling af & kexi;
Configuring & kexi;
Dette kapitel beskriver hvordan du kan indstille & kexi; til at passe dine egne behov og ønskemål.
This chapter describes how you can configure & kexi; to suit your own needs and preferences.
Vindueslayout
Window Layout
& kexi; sørger for en multipel dokumentgrænseflade (MDI). Det betyder at du kan have flere databaseobjekter (såsom tabeller, spørgsmål, formularer og scripter) åbne samtidigt i samme hovedvindue i & kexi;. Hvert databaseobjekt vises i et delvindue i hovedvinduet.
& kexi; provides a Multiple Document Interface (MDI). This means that you can have several database objects (such as tables, queries, forms and scripts) open at the same time and in the same & kexi; main window. Each database object is shown in a child window within the main window.
Der er mulighed for at vælge to flerevinduestilstande, hvilket muliggør et valg af hvordan delvinduer håndteres og vises. De to valgmuligheder er: IDEA- tilstand, og Underrammetilstand. De beskrives i følgende to afsnit. Du kan ændre vinduestilstand i undermenuen Flervinduestilstand af menuen Vindue. Bemærk at ændring af vinduestilstand kræver at & kexi; genstartes inden den nye tilstand får virkning.
There is a choice of two MDI modes available, allowing a choice of how child windows are managed and displayed. The two modes are: IDEAl Mode; and Childframe Mode. These modes are described in the following two sections. You can change the MDI mode from the MDI Mode sub-menu under the Window menu. Note that changing the MDI mode requires & kexi; to be restarted before the new mode takes effect.
IDEA- tilstand
IDEAl mode
IDEA- tilstand er den sædvanlige flerevinduestilstand, og kan være bekendt fra andre & kde; - programmer. I denne tilstand vises et enkelt delvindue maksimeret inde i & kexi; s hovedvindue af gangen. En fanebladslinje, som indeholder et faneblad for hvert delvindue, gør det muligt at vise andre delvinduer ved blot at klikke på tilsvarende faneblad.
IDEAl mode is the default MDI mode, and may be familiar from other & kde; applications. In this mode, a single child window is shown maximized within the & kexi; main window at once. A tab bar, containing one tab for each child window, allows other child windows to be viewed by simply clicking on the relevant tab.
Underrammetilstand
Childframe mode
I underrammetilstand, vises delvinduer i & kexi; s hovedvindue, men de behøver ikke være maksimerede inde i det. For at bruge underrammetilstand skal du vælge Vindue, Flerevinduestilstand, Underrammetilstand i menuen.
In Childframe mode, child windows are displayed in the main & kexi; window, but need not be maximized within it. In order to use Childframe mode, you need to select Window, MDI Mode, Childframe Mode from the menu.
Hvert delvindue har en navneliste med knapper for at maksimere, minimere og lukke det. De kan også flyttes og deres størrelse ændres indeni hovedvinduet på almindelig vis (de kan for eksempel flyttes ved at klikke på og trække titellinjen).
Each child window has a title bar with buttons for maximizing, minimizing and closing it. They can also be moved and resized within the main window in the normal way (for example, they can be moved by clicking and dragging the title bar).
Knapperne virker på følgende måde: Knappen længst til højre lukker delvinduet. Knappen til venstre maksimerer delvinduet. Bemærk at det gør at knapperne flyttes længst oppe til højre i hovedvinduet, ovenfor Egenskabseditoren hvis den er åben. Næste knap til venstre skifter delvinduet mellem maksimeret og genoprettet.
The buttons behave as follows: the right-most button closes the child window. The button on its left maximizes the child window - note this causes the buttons to move to the top right of the main window, above the Properties editor if it is open. The next button to the left toggles the child window between minimized and restored.
Knappen længst til venstre frikobler delvinduet, hvilket gør det muligt at flytte ud det ud af hovedvinduet. For mere information om at dokke eller frikoble vinduer, se næste afsnit.
The left-most button detaches, or undocks, the child window, allowing it to be moved out of the main window. For more information on docking and undocking windows, see the next section.
Dokning og frikobling af vinduer
Docking and Undocking Windows
Som standard vises panelerne Projektnavigering og Egenskaber som en del af & kexi; s hovedvindue. Det er muligt at frikoble hvert panel, så det vises i et separat vindue. Når det er koblet fri, er det muligt at dokke panelet så det igen vises i hovedvinduet.
By default, the Project Navigator and Properties Editor panels are displayed as part of the main & kexi; window. It is possible to undock each panel, so that it is displayed in a separate window. Once undocked, it is possible to dock the panel so it appears back in the main window again.
I underrammetilstand er det også muligt at frikoble delvindue. Et delvindue som viser en databasetabel kan for eksempel kobles fri, hvilket gør det muligt at maksimere delvinduet som viser tabellen på skærmen.
In Childframe mode, it is also possible to undock child windows. For example, a child window showing a database table could be undocked, allowing the child window showing the table to be maximized on the screen.
Det kan være nyttigt at koble et vindue frit ved brug af:
It can be useful to undock a window when using:
en lille skærm,
a small screen;
store tabeller, forespørgsler eller formularer, og/ eller
large tables, queries or forms; and/ or
mere end en billedskærm.
more than one monitor.
Dok og frigør sidepaneler
Docking and undocking side panels
Sidepanelerne Projektnavigering og Egenskaber kan kobles fri ved enten at:
The Project Navigator and Properties Editor side panels may be undocked by either:
dobbeltklikke på 'greblinjen' længst oppe i panelet, eller
double-clicking on the'grip 'bar at the top of the panel; or
klikke en gang på pilen længst oppe i panelet ved siden af krydset.
clicking once on the arrow at the top of the panel, next to the cross.
Når panelvinduerne er frikoblede kan de dokkes i hovedvinduet igen på en lignende måde som de blev koblet fri:
Once undocked, panel windows may be docked into the main window again similarly to undocking:
dobbeltklikke på 'greblinjen' længst oppe i vinduet, eller
double-clicking on the'grip 'bar at the top of the window; or
Dokning og frikobling af delvinduer
Docking and undocking child windows
Delvinduer kan kun dokkes og frikobles i underrammetilstand.
Child windows may be docked and undocked in Childframe mode only.
I underrammetilstand kan delvinduer kobles fri ved at:
In Childframe mode, child windows may be undocked by:
højreklikke på fanebladslinjen, på fanebladet som svarer til vinduet som skal kobles frit, og vælge Dok ikke, eller
right-clicking in the tab bar, on the tab corresponding to the window to be undocked, and selecting Undock; or
højreklikke på delvinduets navnelist og vælge Dok ikke, eller
right-clicking on the title bar of the child window, and selecting Undock; or
hvis delvinduet ikke er maksimeret, klikke på pilen i delvinduets øverste højre hjørne (ved siden af delvinduets knapper til at minimere, maksimere og lukke),
if the child window is not maximized, clicking the arrow in the top right corner of the child window (next to the minimize, maximize and close buttons for that child window);
hvis delvinduet er maksimeret, at klikke på pilen til højre for menulinjen (ved siden af delvinduets knapper til at for minimere, maksimere og lukke).
if the child window is maximized, clicking the arrow to the right of the menu bar (next to the minimize, restore and close buttons for that child window).
For at dokke et delvindue, højreklikkes i fanebladslinjen på fanebladet som svarer til vinduet som skal dokkes, og der vælges Dok.
To dock a child window, right-clicking in the tab bar, on the tab corresponding to the window to be docked, and select Dock.
& kexi; Ophavsret 2002- 2006 & kexi; - gruppen:
& kexi; Copyright 2002-2006 The & kexi; Team
Udviklere af & kexi;:
& kexi; Developers:
Jaroslaw Staniek / OpenOffice Polska js@ iidea. pl
OpenOffice Polska, LLC info@openoffice. com. pl
Dokumentation Martin A. Ellis martin. ellis@ kdemail. net, Jaroslaw Staniek js@ iidea. pl med bidrag af Anne- Marie Mahfouf, Raphael Langerhorst, Michal Kubicki og Aron Stansvik.
Documentation by Martin A. Ellis martin. ellis@kdemail. net, Jaroslaw Staniek staniek@kde. org with contributions from Anne-Marie Mahfouf, Raphael Langerhorst, Michal Kubicki and Aron Stansvik.
& underFDL; & underGPL;
& underFDL; & underLGPL;
Introduktion til databaser
Introduction to Databases
Hvad er en database?
What Is a Database?
Man kan definere en database som en samling data om et emne. Den er organiseret på en måde som gør det muligt nemt at bladre i informationen, lave ændringer eller tilføje nye punkter.
You can define a database as a collection of data on one topic. It is organised in a way allowing to easily browse the information, make changes or add new items.
Kig på dette diagram for et af de ovenstående eksempler: en simpel telefonbog.
Look at this diagram for one of the above examples: a simple phone book.
Et diagram af en database med telefonnumre
A diagram of a phone number database
Billedet ovenfor viser et sæt med to kontakter, hvor hver af dem vises på et separat kort. Det ser ud som om et sådan kort kan udgøre en enkelt række i en tabel:
The above picture shows a set of two contacts each of which is presented on a separate card. It appears that such a card can constitute a single row in a table:
Tabellen Kontakter
Contacts table
Tlf nr.
Tel No.
Anna
Joan
699 23 43 12
699 23 43 12
Emil
Adam
Udtryk og definitioner: Et enkelt dataobjekt som udgør en del af en større samling kan kaldes en række, eller mere professionelt en post. Samlingen kaldes normalt en tabel. Desuden er det mest naturlige navn på tabellen det som beskriver data som den tilbyder/ opbevarer, hvilket er Kontakter. Foruden dette, består hver række i tabellen af søjler som ofte også kaldes felter. Der er to søjler (felter) i tabellen Kontakter: Navn og Tlf nr..
Terms and definitions: A single data which constitutes a part of a greater collection can be called a row or more professionally a record. The collection is normally called a table. Moreover, the most natural name for the table is one describing the data it offers/ stores which is Contacts. Furthermore, each row in the table consists of columns often also called fields. In the table Contacts there are two columns (fields): Name and Tel No..
For simpel brug kan en enkelt tabel udgøre en database. Mange anser begge som ækvivalente. Som du vil se, behøves der ofte mere end en tabel i rigtige databaser.
For simple uses a single table can make up a database. Many people consider these two equivalent. As you will see, for real databases we usually need more than one table.
For at opsummere, har du allerede en enkel database med en tabel, Kontakter.
To sum up, you have already got a simple database with one table Contacts.
Databaser og regneark
Database and Spreadsheet
Det er troligt at du allerede har benyttet regneark såsom Kspread, OpenOffice. org Calc eller Microsoft Excel. Hvis du har gjort det, undrer du dig nok: eftersom både regneark og databaser har tabeller, hvorfor skal jeg bruge de sidste?
It is very likely that you have already used spreadsheet applications like KSpread, OpenOffice. org Calc or Microsoft Excel. If so, you will probably wonder: since both spreadsheets and databases have tables, why should I use the latter?
Ved sammenligning af regneark og databaser kan du støde på følgende emner som du senere vil få at se mere detaljeret:
While comparing spreadsheets and databases you may encounter the following issues which you will later see in greater detail:
Datahenvisningsintegritet
Referential data integrity
Dataredundans
Data redundancy
Dataintegritet og gyldighed
Data integrity and validity
Begrænset datavisning
Limiting data view
Ydelse og kapacitet
Performance and capacity
Bekvem indtastning af data
Convenient data entry
Flere brugere
Multiuse
Hvordan adskiller en database sig fra et regneark?
How Is a Database Different From a Spreadsheet?
Udvid gradvis tabellen Kontakter ved at tilføje en søjle (et felt) Adresse, så den overskrider kapaciteten hos en mobiltelefon. Tilføj flere telefonnumre (kontor, hjem) for hver person og tilføj efternavn til navnene. For at gøre det enklere antager vi følgende:
Gradually exceeding the capacity of a mobile phone, expand your table Contacts adding a column (field) Address. Add more telephone numbers (office, home) for each person and add surnames to names. To make it simpler we assume the following:
tabellen er begrænset til to personer (åbenbart kan der være hundredvis eller tusindvis i en rigtig database)
the table is limited to two people (obviously, there could be hundreds and thousands of them in a real database)
at der ikke findes to personer med samme for - og efternavn
there are no two persons with the same name and surname
Kontakttabel
Contacts table
For - og efternavn
Name and surname
Tlf
Tel
Anna Stricker
Joan Smith
Vesterport 1, Helsingør
Western Gate 1, Warsaw
Emil Pedersen
Adam Willson
Odense, Madsensvej 15
London, Frogs Drive 5
10 98 98 00
110 98 98 00
Vesterport 1
Western Gate 1
Stricker, Anna
Smith Joan
12 43 42 22
312 43 42 22
Helsingør, Vesterport 1
Warsaw, Western Gate 1
EMIL Pedersen
ADAM Willson
31 83 02 04
231 83 02 04
Madsensvej 15, Odense
Frogs Drive 5, London
En sådan tabel kan både laves i et regneark og i en database. Det er naturligvis meget enkelt at bruge et regneark. Hvilke problem støder man på i dette stadie?
Such a table can be made both in a spreadsheet and in a database. Using a spreadsheet is very easy, of course. What problems do we encounter at this stage?
Antag at du bruger et regneark og skal ændre adressen for mindst en person. Du har et lille problem: du skal ofte ændre adressen på flere rækker. Anna bruger for eksempel tre rækker. Et rigtigt problem opstår hvis du glemmer at ændre en af de tre rækker: adressen som hører sammen med personen bliver tvetydig, så på den måde går dataintegriteten tabt.
Suppose you are using a spreadsheet and you need to change the address of at least one person. You have a small problem: you often have to change the address in many rows. For example, Joan takes three rows. A real problem will arise if you forget to change one of the rows - the address assigned to this person will be ambiguous, hence your data loses integrity.
Derudover er det ingen enkelt måde at fjerne en valgt person fra tabellen, eftersom du skal huske at fjerne alle rækker som hører sammen med ham eller hende.
Moreover there is no simple way of deleting a chosen person from the table since you have to remember about deleting all rows related to him or her.
Dette hører direkte sammen med foregående problem. I felterne For - og efternavn samt Adresse skrives samme data ind mange gange. Dette er typisk i regneark, og er en ineffektiv måde at opbevare data eftersom databasen vokser unødigt, og på den måde kræver flere maskineressourcer (større datastørrelse og langsommere adgang).
This is directly connected to the previous problem. In fields Name and surname and Address the same data is entered many times. This is typical of a spreadsheets' ineffective way of storing data because the database grows unnecessarily, thus requiring more computer resources (larger size of data and slower access).
Hvordan kan du løse disse problemer med en database? Du kan dele information i mindre dele ved at oprette en yderligere tabel Personer med kun to søjler: For - og efternavn samt Adresse:
How can you solve these problems with a database? You can split information into smaller chunks by creating an additional table Persons with only two columns: Name and surname and Address:
Tabellen Personer
Persons table
Hver række i tabellen Personer svarer til en enkelt person. Tabellen Kontakter er fra og med nu i en relation til tabellen Personer.
Each row in the table Persons corresponds to a single person. Table Contacts is from now on a relation to the table Persons.
Bemærk måden som data skrives ind i felterne For - og efternavn samt Adresse. De som skriver data ind kan lave fejl, eller sommetider til og med være sløsede. I vor eksempeldata har vi både forskellige rækkefølge når for - og efternavn skrives ind (Anna Stricker og Stricker, Anna, Emil og EMIL) og endnu flere måder at indtaste samme adresse. Du kan sikkert tænke dig mange andre varianter.
Note the way data is entered in the fields Name and surname and Address. People entering data can be fallible, sometimes even negligent. In our sample data we have both different sequence of entering name and surname (Joan Smith and Smith Joan; Adam and ADAM) and many more ways of entering the same address. Surely you can think of many other ways.
Ovenstående problem viser at ved søgning efter telefonnummeret til en person hvis adresse for eksempel er "Vesterport 1, Helsingør" får du ikke et fuldstændigt resultat. Du får kun en række i stedet for tre. Desuden finder du heller ikke alle telefonnumre ved søgning efter værdien "Anna Stricker" i feltet For - og efternavn, eftersom "Stricker, Anna" ikke stemmer overens med "Anna Stricker".
The above problem shows that & eg; when searching the telephone number of a person whose address is "Western Gate 1, Warsaw" you will not get a full result. You will get only one row instead of three. Moreover You will also not find all the telephone numbers searching for the value "Joan Smith" in the field Name and surname, because "Smith Joan" will not fit to "Joan Smith".
Hvordan kan man løse disse problemer ved at bruge en database? Du kan gøre dette ved at ændre design af tabellen Personer ved at:
How can you solve these problems using a database? You can do this by changing the design of the table Persons by:
Opdele data i feltet For - og efternavn i to separate felter: Fornavn og Efternavn.
Dividing data in the field Name and surname into two separate fields: Name and Surname.
Opdele data i feltet Adresse i tre separate felter: Gade, Husnummer og By.
Dividing data in the field Address into three separate fields: Street, House number and City.
Garantere at data er rigtig: ved at sikre dig at ingen felter er tomme, f. eks. skal husnummeret altid skrives ind.
Guaranteeing data correctness: by ensuring that no fields are empty, & eg; you must always enter house number.
En ændret tabel ser ud cirka sådan her:
A modified table looks something like this:
Persontabel
Persons table
Husnummer
House number
Stricker
Smith
Vesterport
Western Gate
Odense
Warsaw
Pedersen
Willson
Madsensvej
Frogs Drive
Odense
London
krævet felt
required field
På grund af at betingelser nødvendigt felt er introduceret kan vi være sikre på at indskrevne data er fuldstændige. I tilfælde af andre tabeller kan man naturligvis fortsætte med at udelukke visse felter når data skrives ind.
Thanks to introducing the condition required field we can be sure that the entered data is complete. In case of other tables you may of course allow omitting certain fields while entering data.
Et regneark viser alle rækker og søjler i tabellen, hvilket er besværligt i tilfælde af meget store datamængder. Du kan naturligvis filtrere og sortere rækker i regneark, men du skal være ekstra forsigtig når du gør det. Brugere af regneark løber risikoen for at glemme at datavisningen er filtreret, hvilket kan forårsage fejl. Når du beregner summer, tror du måske at du har 100 rækker med data, mens der i virkeligheden er yderligere 20 skjulte rækker.
A spreadsheet displays all rows and columns of the table which is bothersome in case of very large data sheets. You may of course filter and sort rows in spreadsheets, however you must be extra careful while doing so. Spreadsheet users are in risk of forgetting that their data view has been filtered what can lead to mistakes. For example, while calculating sums you may think you have 100 rows of data while in fact there are 20 rows more hidden.