natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Færdig. Dit teleskop er klar til at udforske himlen!
This is it: your telescope is ready to explore the heavens!
Brug aldrig et teleskop til at se direkte på solen. Hvis du kigger direkte på solen kan både dine øjne og dit teleskop blive ødelagt for altid.
Never use the telescope to look at the sun. Looking at the sun might cause irreversible damage to your eyes and your equipment.
Kstars understøtter følgende billedenheder:
KStars supports the following imaging devices:
Finger Lakes Instruments CCD' er
Finger Lakes instruments CCDs
Enheder som virker med Video4Linux. De udvidede funktioner for Philips web- kameraer understøttes også.
Video4Linux compatible devices. Philips webcam extended features are supported as well.
Standardformatet for at tage billeder er FITS. Når et billede er taget og hentet, vises det automatisk i Kstars FITS- visning. For at tage en følge af billeder, bruges værktøjet Tag billedsekvens i menuen Enheder. Værktøjet er inaktivt indtil du opretter en forbindelse til en billedenhed.
The standard format for image capture is FITS. Once an image is captured and downloaded, it will be automatically displayed in the KStars FITS Viewer. To capture a sequence of images, use the Capture Image Sequence tool from the Devices menu. This tool is inactive until you establish a connection to an image device.
FLICCD- driveren kræver systemadministratorrettigheder for at virke rigtigt. Bemærk at køre driveren som systemadministrator anses for at være en sikkerhedsrisiko.
The fli and apogee drivers requires root privileges in order to operate properly. Note that running the driver as root is considered a security risk.
Tag en billedsekvens
Capture Image Sequence
Tag et billede
Capture
Værktøjet til indfangning af billedsekvenser kan bruges til at tage billeder fra kameraer og CCD' er i interaktiv og batch- tilstand. Du kan yderligere vælge hvilket filter, om noget, du ønsker at bruge for dine billeder. Indfangningsværktøjet er deaktiveret indtil du etablerer en forbindelse til en billedenhed.
The Capture Image Sequence tool can be used to aquire images from cameras and CCDs in interactive and batch modes. Furthermore, you can select which filter, if any, you want to use for your images. The capture tool remains disabled until you establish a connection to an imaging device.
Skærmaftrykket ovenfor viser et eksempel på en session for at tage billeder. Værktøjet sørger for følgende tilvalg:
The above screenshot depicts a sample capture session. The tool provides the following options:
Kamera eller CCD
Camera/ CCD
Enhed: Ønsket billedenhed.
Device: The desired imaging device.
Præfiks: Billedpræfikset som tilføjes i begyndelsen af hvert taget billedes filnavn.
Prefix: The image prefix which will be prepended to each captured filename.
Eksponeringstid: Antal sekunder at eksponere hvert billede.
Exposure: The number of seconds to expose each frame.
Antal: Antal billeder som skal tages.
Count: The number of images to aquire.
Forsinkelse: Forsinkelse i sekunder mellem to billeder.
Delay: The delay in seconds between consecutive images.
Tilføj ISO- 8601 tidsstempel: Tilføj ISO- 8601 tidsstempel i filnavnet (f. eks. billede_ 01_ 20050427T09: 48: 05).
ISO 8601 time stamp: Append ISO 8601 time stamp to the filename. (e. g. image_01_20050427T09:48:05).
Enhed: Ønsket filterenhed.
Device: The desired filter device.
Filter: Det ønskede filtersted. Du kan tildele farveværdier til stednummer med vinduet Indstil INDI (f. eks. sted nummer 1 = Rød, sted nummer 2 = Blå, osv.).
Filter: The desired filter slot. You can assign color values to slot numbers using the Configure INDI window (e. g. Slot #1 = Red, Slot #2 = Blue.. etc).
Efter du har udfyldt de ønskede tilvalg, kan du begynde proceduren med at tage billeder ved at trykke på knappen Start. Du kan afbryde når som helst ved at bruge knappen Stop. Alle tagne billeder gemmes i FITS standardmappe:, som kan angives i vinduet Indstil INDI.
After you fill in the desired options, you can begin the capture procedure by pressing the Start button. You may cancel at any time using the Stop button. All captured images will be saved to the default FITS directory which can be specified in the Configure INDI window.
Hvis du har mere komplekse krav for at tage af billeder og betingelser at opfylde, anbefales det at du opretter et script for at opfylde dine specielle behov med værktøjet scriptbyggeren i menuen Værktøjer.
If you have more complex capturing requirements and conditions to fulfil, it is recommended to create a script to meet your specific needs using the Script Builder tool in the Tools menu.
Indstil INDI
Configure INDI
Vinduet Indstil INDI lader dig ændre klientsidens INDI- specifikke tilvalg. Vinduet er opdelt i fire hovedkategorier: Generelt, Automatiske opdateringer af enhed, Skærm og Filterhjul:
The Configure INDI window allows you to modify Client side INDI specific options. The window is divided into four main categories: General, Automatic device updates, Display, and Filter Wheel:
FITS- standardmappe: Angiv mappen hvor alle FITS- billeder gemmes. Hvis ingen mappe er angivet, opbevares billeder i $HOME.
Default FITS directory: Specify the directory where all captured FITS images will be saved to. If no directory is specified, images will be stored in $HOME.
Automatisk visning af FITS ved opbevaring: Hvis markeret, viser Kstars tagne FITS- billeder i Kstars værktøj FITS- visning. Hvis du bruger værktøjet Tag billedsekvens, gemmes alle tagne billeder på disken uanset indstillingen af dette tilvalg.
Automatic Display of FITS upon capture: When checked, KStars will display captured FITS in KStars FITS Viewer tool. If you use the Capture Image Sequence tool, all captured images will be saved to disk regardless of this option.
Teleskopport: Standardteleskopport. Når du forbinder til en lokal eller fjernteleskoptjeneste, fylder Kstars automatisk teleskopenhedens port ud med den angivne standardport.
Telescope port: The default telescope port. When you connect to a local or remote telescope service, KStars will automatically fill the telescope's device port with the specified default port.
Videoport: Standardvideoport. Når du forbinder til en lokal eller fjernvideotjeneste, fylder Kstars automatisk web- kameraenhedensporten ud med den angivne standardport.
Video port: The default video port. When you connect to a local or remote video service, KStars will automatically fill the webcam's device port with the specified default port.
Automatisk enhedsopdateringer
Automatic device updates
Tid: Opdatér teleskopets dato og tid, hvis det understøttes, ved forbindelse.
Time: Update the telescope's date and time, if supported, upon connection.
Geografisk sted: Opdatér teleskopets information om geografisk sted (nuværende længdegrad og breddegrad), hvis det understøttes, ved forbindelse.
Geographic location: Update the telescope's geographical location information (current longitude and latitude), if supported, upon connection.
Trådkors for enhed: Hvis markeret, viser Kstars teleskopets trådkors på himmelkortet. Trådkorset vises efter forbindelsen til teleskopet er lykkedes, og dets sted opdateres periodisk. Teleskopets navn vises ved siden af trådkorset. Kstars viser et trådkors pr forbundet teleskop. For at ændre farve på teleskopets trådkors, åbnes vinduet Indstil Kstars. Vælg fanebladet Farver, og ændr derefter farve på Målindikator til den ønskede farve.
Device target crosshair: When checked, KStars displays the telescope's target crosshair on the sky map. The crosshair is displayed upon a successful connection to the telescope and its location is updated periodically. The telescope's name is displayed next to the crosshair. KStars displays one crosshair per each connected telescope. To change the color of the telescope's crosshair, open the Configure KStars window. Select the Colors tab, and then change the color of the Target Indicator item to the desired color.
INDI- meddelelser i statuslinjen: Hvis markeret, viser Kstars INID- statusmeddelelser i Kstars statuslinje.
INDI messages in status bar: When checked, KStars displays INDI status messages in the KStars status bar.
Filterhjul: Tilldel farvekoder til filterhjulets pladser (f. eks. plads nummer 0 rød, plads nummer 1 blå, etc.). Du kan tildele farvekoder for op til 10 filterpladser (0 til 9). Vælg et pladsnummer i dropned- feltet for at tildele en farvekode, og skriv tilsvarende farvekode i redigeringsfeltet. Gentag dette for alle ønskede pladser, og tryk derefter på O. k.
Filter Wheel: Assign color codes to the filter wheel slots (e. g. Slot #0 Red, Slot #1 Blue.. etc). You can assign color codes for up to 10 filter slots (0 to 9). To assign a color code, select a slot number from the drop down combo box, and then type the corresponding color code in the edit field. Repeat the process for all desired slots and then press OK.
Hovednøglebegrebet i INDI er at enheder har mulighed for at beskrive sig selv. Dette opnås ved at bruge XML til at beskrive et generelt hierarki som både kan repræsentere konventionelle og ikke- konventionelle enheder. I INDI kan alle enheder indeholde en eller flere egenskaber. Alle egenskaber kan indeholde et eller flere elementer. Der er fire typer INDI- egenskaber:
The main key concept in INDI is that devices have the ability to describe themselves. This is accomplished by using XML to describe a generic hierarchy that can represent both canonical and non-canonical devices. In INDI, all devices may contain one or more properties. Any property may contain one or more elements. There are four types of INDI properties:
Tekstegenskab.
Text property.
Nummeregenskab.
Number property.
Skifteegenskab (repræsenteres med knapper og afkrydsningsfelter i den grafiske grænseflade).
Switch property (Represented in GUI by buttons and checkboxes).
Lysegenskab (repræsenteres af farvede lysdioder i den grafiske grænseflade)
Light property (Represented in GUI by colored LEDs).
Alle INDI- enheder deler den standardiserede skifteegenskab CONNECTION. Egenskaben CONNECTION har to elementer CONNECT og DISCONNECT. Kstars tolker den generelle XML- beskrivelse af egenskaber og bygger en repræsentation i en grafisk grænseflade som er passende for direkte interaktion med brugeren.
For example, all INDI devices share the CONNECTION standard switch property. The CONNECTION property has two elements: CONNECT and DISCONNECT switches. KStars parses the generic XML description of properties and builds a GUI representation suitable for direct human interaction.
Tilladelse: Til alle egenskaber kan du enten have "kun læsetilladelse", "kun skrivetilladelse" eller "både læse - og skrivetilladelse". Teleskopets rektascension er et eksempel på en egenskab hvor du både har læse - og skrivetilladelse. Du kan angive en ny rektascension, baseret på de aktuelle indstillinger, og teleskopet vil enten dreje til eller synkronisere med det nye input. Ydermere sendes teleskopets opdaterede rektascension tilbage til klienten når det drejes.
Permission: All properties can either be read-only, write-only, or read and write enabled. An example of a read-write property is the telescope's Right Ascension. You can enter a new Right Ascension and the telescope, based on current settings, will either slew or sync to the new input. Furthermore, when the telescope slews, its Right Ascension gets updated and sent back to the client.
Tilstand: Foran hver egenskab er der en tilstandsindikator (rund LED). Hver egenskab har en tilstand og en tilhørende farvekode:
State: Prefixed to each property is a state indicator (round LED). Each property has a state and an associated color code:
INDI tilstandsfarvekodning
INDI State color code
Farve
Color
Grå
Gray
Enhedsdriveren opdaterer egenskabens tilstandsvisning i realtid hvis det er nødvendigt. Hvis teleskopet f. eks. er i gang med at dreje til et nyt objekt bliver egenskaben RA/ Dekl. vist som Optaget. Når drejningen er færdig og alt gik fint vil egenskaben skifte til O. k..
The device driver updates the property state in real-time when necessary. For example, if the telescope is in the process of slewing to a target, then the RA/ DEC properties will be signaled as Busy. When the slew process is completed successfully, the properties will be signaled as Ok.
Tid: Standardtiden for al INDI- relateret kommunikation er Universel Tid (UTC) angivet i formatet ÅÅÅÅ- MM- DDTTT: MM: SS som angivet i standarden ISO 8601. & kstars; sender automatisk den korrekte UTC til enhedsdriverne. Du kan slå automatisk opdatering af tiden fra/ til i menupunktet Indstil INDI i menuen Enheder.
Time: The standard time for all INDI-related communications is Universal Time UTC specified as YYYY-MM-DDTHH: MM: SS in accord with ISO 8601. & kstars; communicates the correct UTC time with device drivers automatically. You can enable/ disable automatic time updates from the Configure INDI dialog under the Devices menu.
Hvilke handlinger sørger Kstars for til at styre teleskopet?
What operations does KStars provide to control the telescope?
Det afhænger af hvilket særligt teleskop du bruger, men de minimale tre handlinger er Panorér, Spor og Synkronisér, som du direkte kan udføre fra himmelkortet. Teleskopet skal være justeret for at handlingerne skal udføres rigtigt. Visse teleskoper tilbyder flere handlinger såsom stedhåndtering, panoreringstilstand, fokusering, parkering, med mere. Du kan få adgang til teleskopets udvidede funktioner fra INDI- indstillingsfelt i menuen Enheder.
It depends on the particular telescope you're running, but the minimum three operations are Slew, Track, and Sync, which you can issue directly from the sky map. Your telescope must be aligned for those operations to perform correctly. Some telescopes offer you more operations like site management, slew modes, focusing, parking, and more. You can access the telescopes extended features from the INDI Control Panel in the Devices Menu.
Hvad er nøjagtigt forskellen mellem Panorering, Følgning og Synkronisering?
What's the difference between Slew, Track, and Sync exactly?
Kommandoen Panorér beordrer teleskopet at gå til et bestemt mål, og når teleskopet når målet, fortsætter teleskopet med at følge målet med en siderisk hastighed (dvs. den hastighed som stjernerne bevæger sig over himlen). Dette virker godt for stjerner, Messier- objekter og næsten alt udenfor solsystemet. Men objekter i solsystemet bevæger sig på anden måde over himlen, så teleskopet skal Spore objekterne når de bevæger sig.
The command Slew orders the telescope to move to a particular target, and once the telescope reaches its target, the telescope keeps tracking that target at a sidereal rate (i. e. the rate at which stars move across the sky). This works well for stars, Messier objects, and about everything outside our solar system. But solar system objects travel differently across the sky and so the telescope must Track the objects as they move.
Derfor skal du give sporkommandoen hvis du vil følge et objekt som ikke har siderisk bevægelse. På den anden siden bruges Synkronisér til at synkronisere teleskopets interne koordinater med dem som et objekt du vælger har.
Therefore, you need to issue a track command if you want to track an object with non-sidereal motion. On the other hand, Sync is used to synchronize the telescope's internal coordinates with that of an object you select.
Kan jeg styre mit teleskop fra et andet sted?
Can I control my telescope remotely?
Ja. Du kan starte en INDI- server på maskinen forbundet til teleskopet så lytter serveren på forespørgsler fra & kstars; - klienter. Når du er forbundet, kan du kontrollere teleskopet direkte fra himmelkortet. Proceduren beskrives i detalje i afsnittet Fjernstyring af instrument.
Yes. You can start an INDI server on the machine connected to your telescope and the server will listen to requests from & kstars; clients. Once you're connected, you can control your telescope directly from the sky map. This procedure is described in detail in the Remote device control section.
Angiv den korrekte port i INDI- kontrolpanelet i menuen Enheder. Standardenheden er / dev/ ttyS0
Set the correct port in the INDI Control Panel under the Devices menu. The default device is / dev/ ttyS0
& kstars; skriver at teleskopet er online og klar, men jeg kan ikke finde teleskopets trådkors. Hvor er det?
& kstars; reports that the telescope is online and ready, but I cannot find the telescope's crosshair, where is it?
& kstars; modtager teleskopets RA og Dekl. koordinater ved forbindelse. Hvis kalibreringen af teleskopet er korrekt, skulle du se trådkorset omkring det mål på stjernekortet. Men de RA og Dekl. koordinater teleskopet sender er måske ikke korrekte (måske ovenikøbet under horisonten) så du må synkronisere dit teleskop med dit nuværende mål. Du kan bruge højreklik- menuen til at centrere og spore teleskopets hårkryds på himmelkortet.
& kstars; retrieves the telescopes RA and DEC coordinates upon connection. If your alignment was performed correctly, then you should see the crosshair around your target in the Sky Map. However, the RA and DEC coordinates provided by the telescope may be incorrect (even below the horizon) and you need to Sync your telescope to your current target. You can use the right-click menu to center and track the telescope crosshair in the sky map.
Denne opførsel skyldes som regel forkerte indstillinger, prøv at gennemgå denne tjekliste:
This behavior is mostly due to incorrect settings, please verify the following check list:
Er teleskopets opsætning af tid og dato korrekt?
Are the telescope's time and date settings correct?
Er teleskopets opsætning af længde - og breddegrad korrekt?
Are the telescope's longitude and latitude settings correct?
Er teleskopets opsætning af UTC- afvigelse korrekt?
Is the telescope's UTC offset correct?
Er teleskopets RA og Dekl. akser spændt ordentligt?
Are the telescope's RA and DEC axis locked firmly?
Er teleskopets N/ S omskifter (hvis den findes) sat korrekt til den jordhalvkugle du befinder dig på?
Is the telescope's N/ S switch (when applicable) setup correctly for your hemisphere?
Hvis du er sikker på at alle indstillinger er korrekte, men teleskopet stadig bevæger sig uregelmæssigt eller slet ikke, så send en rapport til kstars- devel@ kde. org
If you think all settings are correct but the telescope still moves erratically or not at all, then please send a report to indi-devel@lists. sourceforge. net
Du kan altid finde den nyeste udviklingsversion af & kstars;, ved at følge instruktionerne på edu. kde. org/ kstars/ cvs. html.
If you would like the latest SVN development version of & kstars;, please follow these instructions.
For at kunne køre & kstars;, behøver du & kde; > =3. 2 og & Qt; > =3. 2.
In order to successfully run & kstars;, you need & kde; > =4.0 and & Qt; > =4.3.
Dette værktøj viser positionerne for Jupiters fire største måner( Io, Europa, Ganymede og Callisto) i forhold til Jupiter, som en funktion af tiden. Tiden vises på den lodrette akse. Enheden er dage og tid=0, 0 er lig med den nuværende simulationstid. Den vandrette akse viser vinkelforskellen i forhold til Jupiters position i bueminutter. Vinkelforskellen måles i forhold til retningen af Jupiters ækvator. Hver månes position som funktion af tiden beskriver en sinuskurve i visningen, mens månen cirkler omkring Jupiter. Hver månes kurve har sin egen farve så den kan skelnes fra de andre. Farverne på månernes navneskilte i toppen af vinduet viser hvilken kurve der hører til hvilken måne.
This tool displays the positions of Jupiter's four largest moons (Io, Europa, Ganymede, and Callisto) relative to Jupiter, as a function of time. Time is plotted vertically; the units are days and time=0.0 corresponds to the current simulation time. The horizontal axis displays the angular offset from Jupiter's position, in arcminutes. The offset is measured along the direction of Jupiter's equator. Each moon's position as a function of time traces a sinusoidal path in the plot, as the moon orbits around Jupiter. Each track is assigned a different color to distinguish it from the others; the name labels at the top of the window indicate the color used by each moon.
Der findes en masse information om julianske dage på internettet. Et godt (engelsksproget) sted at starte er U. S. Naval Observatory. Hvis denne internetside ikke er tilgængelig når du læser dette, så prøv at søge på din favoritsøgemaskine efter Julian Day eller Juliansk dag.
Much more information on Julian Days is available on the internet. A good starting point is the U. S. Naval Observatory. If that site is not available when you read this, try searching for Julian Day with your favorite search engine.
Der er normalt 365 dage i et kalender år, men et sandt år (ie;, den tid det præcist tager Jorden at komme en gang rundt om Solen, også kaldet et tropisk år) er en anelse længere end 365 døgn. Med andre ord tager Jorden 365, 24219 omdrejninger om sig selv hver gang den kommer en gang rundt om Solen. Vær ikke forundret over dette. Der er ingen grund til at forvente noget sammenfald mellem Jordens to bevægelser, da de skyldes to helt forskellige mekanismer. Men forskellen gør det en hel del sværere at lave kalendere...
There are normally 365 days in one calendar year, but it turns out that a true year (ie;, a full orbit of the Earth around the Sun; also called a tropical year) is a little bit longer than 365 days. In other words, in the time it takes the Earth to complete one orbital circuit, it completes 365.24219 spin rotations. Do not be too surprised by this; there is no reason to expect the spin and orbital motions of the Earth to be synchronized in any way. However, it does make marking calendar time a bit awkward....
For hvad ville der ske hvis man simpelthen så bort fra den ekstra 0, 24219 rotation om året, og simpelthen definerede et kalenderår som 365, 0 døgn? En kalender er grundlæggende en kortlægning af hvor langt Jorden er kommet på sin vej rundt om Solen. Hvis vi så bort fra den lille bid ekstra tid ved årets slutning, ville kalenderens visning komme mere og mere bagefter Jordens sande position i forhold til Solen. På kun et par århundreder ville solhverv og jævndøgn have flyttet sig så det kunne mærkes.
What would happen if we simply ignored the extra 0.24219 rotation at the end of the year, and simply defined a calendar year to always be 365.0 days long? The calendar is basically a charting of the Earth's progress around the Sun. If we ignore the extra bit at the end of each year, then with every passing year, the calendar date lags a little more behind the true position of Earth around the Sun. In just a few decades, the dates of the solstices and equinoxes will have drifted noticeably.
Faktisk var det engang sådan, at et år var defineret som 365, 0 døgn, og kalenderen forskød sig i forhold til årstiderne. I år 46 f. v. t. indførte Julius Cæsar den julianske kalender, som for første gang indeholdt skudår. Han bestemte at hver 4. år skulle have 366 døgn, så det gennemsnitlige år var på 365, 25 døgn. Det løste det grundlæggende problem med kalenderforskydningen - næsten.
In fact, it used to be that all years were defined to have 365.0 days, and the calendar drifted away from the true seasons as a result. In the year 46 BCE, Julius Caeser established the Julian Calendar, which implemented the world's first leap years: He decreed that every 4th year would be 366 days long, so that a year was 365.25 days long, on average. This basically solved the calendar drift problem.