natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Præcessionen er lettest at se hvis man kigger på nordpolen. For at finde nordpolen skal du først sætte det koordinatsystem himlen vises med til ækvatorsystem i dialogen Indstil & kstars;, derefter skal du holde pil op tasten nede indtil billedets bevægelse stopper. Deklinationen vist i informationspanelet skal være +90 grader, og den klare stjerne Polaris (nordstjernen) skal være næsten i centrum af skærmen. Prøv at dreje stjernehimlen med højre - og venstrepiletasterne. Læg mærke til at himlen ser ud som om den drejer rundt om polerne.
Precession is easiest to see by observing the Celestial Pole. To find the pole, first switch to Equatorial Coordinates in the Configure & kstars; window, and then hold down the Up arrow key until the display stops scrolling. The declination displayed in the centre of the Info Panel should be +90 degrees, and the bright star Polaris should be nearly at the centre of the screen. Try slewing with the left and right arrow keys. Notice that the sky appears to rotate around the Pole.
Vi vil nu demonstrere præcession ved at ændre datoen til en meget fjern dato, og se at nordpolen ikke længere ligger i nærheden af nordstjernen (Polaris). Åbn dialogen Sæt tiden (Ctrl S), og sæt årstallet til år 8000 (kstars; kan i øjeblikket ikke behandle datoer der er meget fjernere end det, men det er også nok til vores formål). Læg mærke til at det nu er et område mellem stjernebillederne Svanen og Cepheus der er i centrum af skærmen. Kontrollér at dette faktisk bliver den nye nordpol til den tid ved at dreje stjernehimlen igen med højre - og venstrepiletasterne. I år 8000 vil nordpolen ikke længere være i nærheden af nordstjernen (Polaris).
We will now demonstrate Precession by changing the Date to a very remote year, and observing that the location of the Celestial Pole is no longer near Polaris. Open the Set Time window (Ctrl; S), and set the date to the year 8000 (currently, & kstars; cannot handle dates much more remote than this, but this date is sufficient for our purposes). Notice that the sky display is now centred at a point between the constellations Cygnus and Cepheus. Verify that this is actually the pole by slewing left and right: the sky rotates about this point; in the year 8000, the North celestial pole will no longer be near Polaris.
En hurtig rundtur i & kstars;
A Quick Tour of & kstars;
Dette kapitel introducerer de mest brugte af & kstars; 'funktioner, i form af en guidet rundtur.
This chapter presents a guided tour of & kstars;, introducing many of its important features.
Her ser du & kstars; 'hovedvindue:
Here is a screenshot of the & kstars; main window:
Hovedvindue
Main Window
Skærmbilledet ovenfor giver en typisk visning fra programmet Kstars. Du kan se himlen centreret på Betelgeuse, den stærkeste stjerne i stjernebilledet Orion. Orion er netop gået op over den østlige horisont. Stjerner vises med realistiske farver og relativ lysstyrke. Hvis du kigger nøje, kan du også se månen nær vinduets venstre kant. I tre af hjørnerne på himmelvinduet er der tekstlinjer på skærmen som viser information om nuværende tid og dato (LT; 06: 44: 58 2004- 06- 20), nuværende geografisk sted (Tucson, Arizona, USA), og nuværende objekt på skærmens centrum (Fokuseret på: Betelgeuse (alpha Orionis)). Ovenfor himmelvinduet er der to værktøjslinjer. Hovedværktøjslinjen indeholder genveje for menufunktioner, samt en tidsskridtkontrol som kontrollerer hvor hurtigt simuleringsuret går. Visningsværktøjslinjen indeholder knapper som lader dig vise eller skjule forskellige slags objekter på himmelen. Der er en statuslinje længst nede i vinduet, som viser navnet på alle objekter som du klikker på, og himmelkoordinaterne (både rektascension/ deklination og azimut/ elevation) for musemarkøren.
The above screenshot shows a typical view of the KStars program. You can see the sky display centered on Betelgeuse, the brightest star in the constellation Orion. Orion has just risen above the eastern horizon. Stars are displayed with realistic colors and relative brightnesses. M 42, the Orion Nebula, is visible on the right side of the screen, just above the horizon. If you look closely, you can also see the Sun and the planet Mercury in the upper left. In three corners of the sky display, there are on-screen text labels displaying data on the current time (LT: 06:44:58 20 June 2004), the current Geographic Location (Tucson, Arizona, USA), and the current object in the center of the display (Focused on: Betelgeuse (alpha Orionis)). Above the sky display, there are two toolbars. The main toolbar contains shortcuts for menu functions, as well as a time-step widget which controls how fast the simulation clock runs. The view toolbar contains buttons that toggle the display of different kinds of objects in the sky. At the bottom of the window, there is a status bar which displays the name of any object you click on, and the sky coordinates (both Right Ascension/ Declination and Azimuth/ Altitude) of the mouse cursor.
Indstillingsguiden
The Setup Wizard
Indstillingsguide
Setup Wizard
Første gang du kører Kstars, vises en indstillingsguide, som tillader dig nemt at indstille dit geografiske sted og hente nogle yderligere datafiler. Du kan trykke på knappen Afslut når som helst for at afslutte indstillingsguiden.
The first time you run KStars, you will be presented with a Setup Wizard, which allows you to easily set your geographic location and download some extra data files. You can press the Finish button at any time to exit the Setup Wizard.
Den første side i indstillingsguiden lader dig vælge geografisk sted ved start, ved at vælge fra listen med de mere end 2500 kendte steder til højre i vinduet. Listen med steder kan filtreres til at svare til teksten du skriver ind i redigeringsfelterne By, Region og Land. Hvis dit ønskede sted ikke findes i listen, kan du vælge en tilfældig by i nærheden. Senere kan du tilføje dit nøjagtige sted manuelt med værktøjet Indstil geografisk sted. Så snart du har valgt et geografisk sted ved start, så tryk på knappen Næste.
The first page of the Setup Wizard allows you to choose the starting geographic location, by selecting from the list of the 2500+ known locations on the right side of the window. The list of locations can be filtered to match the text you enter in the City, Province, and Country edit boxes. If your desired location is not present in the list, you can select a nearby city instead for now. Later on, you can add your precise location manually using the Set Geographic Location tool. Once you have selected a starting location, press the Next button.
Den anden side i indstillingsguiden lader dig hente yderligere data som ikke indgår i & kstars; 'standarddistribution. Tryk blot på knappen Hent yderligere data for at vise værktøjet Hent nye ting. Når du er klar, tryk så på knappen Afslut i indstillingsguiden for at begynde på at udforske & kstars;.
The second page of the Setup Wizard allows you to download extra data that are not included with the standard distribution of & kstars;. Simply press the Download Extra Data button to open the Get New Stuff tool. When you are all done, press the Finish button in the Setup Wizard to start exploring & kstars;.
Se dig omkring.
Have a Look Around
Det grundlæggende
Basics
Nu da tid og sted er indstillet, kan vi begynde at se os omkring. Du kan panorere hen over stjernehimlen ved hjælp af piletasterne. Hvis du holder & Shift; nede før du starter, går panoreringen hurtigere. Du kan også bevæge dig rundt på stjernehimlen ved at klikke og trække med musen. Bemærk at ikke alle objekter vises mens billedet bevæger sig. Dette er gjort for at mindske belastningen af computerens processor og dermed gøre bevægelsen jævnere (Du kan indstille hvilke objekter der skjules ved at gå ind ind i dialogen Indstil & kstars;). Der er syv muligheder for at ændre forstørrelsen (eller zoome ind og ud):
Now that we have the time and location set, let us have a look around. You can pan the display using the arrow keys. If you hold down the & Shift; key before panning, the scrolling speed is doubled. The display can also be panned by clicking and dragging with the mouse. Note that while the display is scrolling, not all objects are displayed. This is done to cut down on the CPU load of recomputing object positions, which makes the scrolling smoother (you can configure what gets hidden while scrolling in the Configure & kstars; window). There are seven ways to change the magnification (or Zoom level) of the display:
Brug + og - tasterne
Use the + and - keys
Tryk på zoom ind/ ud knapperne på værktøjslinjen
Press the Zoom In/ Zoom Out buttons in the toolbar
Vælg Zoom ind / Zoom ud i Vis - menuen
Select Zoom In / Zoom Out from the View menu
Vælg Zoom til vinkelstørrelse... fra menuen Vis. Dette tillader dig at bestemme hvor stor en vinkel synsfeltet skal dække, i grader.
Select Zoom to Angular Size... from the View menu. This allows you to specify the the field-of-view angle for the display, in degrees.
Brug musens rullehjul
Use the scroll wheel on your mouse
Bevæg musen op eller ned med & MMB; trykket ned.
Drag the mouse up and down with the & MMB; pressed.
Hold & Ctrl; nede mens du trækker med musen. Dette markerer en firkant på stjernekortet. Når du slipper museknappen, vil førstørrelsen ændres så du ser det firkantede udsnit du markerede.
Hold down & Ctrl; while dragging the mouse. This will allow you to define a rectangle in the map. When you release the mouse button, the display will zoom to match the rectangle.
Bemærk at når du zoomer ind, vil du se mindre lysstærke stjerner end ved mindre zoom.
Notice that as you zoom in, you can see fainter stars than at lower zoom settings.
Zoom ud til du kan se en grøn linje; den repræsenterer din lokale horisont. Hvis du endnu ikke har indstillet & kstars;, vil skærmen være dækket af grøn farve under horisonten. Den grønne farve repræsenterer jorden som man jo heller ikke kan kigge igennem. Der er også en hvid linje, som repræsenterer himlens ækvator. Endelig er der en gulbrun linje der repræsenterer ekliptika, den vej solen ser ud til at bevæge sig af gennem året. Derfor kan Solen altid findes på ekliptika, og planeterne er aldrig langt fra den.
Zoom out until you can see a green curve; this represents your local horizon. If you have not adjusted the default & kstars; configuration, the display will be solid green below the horizon, representing the solid ground of the Earth. There is also a white curve, which represents the celestial equator, and a tan curve, which represents the Ecliptic, the path that the Sun appears to follow across the sky over the course of a year. The Sun is always found somewhere along the Ecliptic, and the planets are never far from it.
& kstars; viser tusindvis af himmellegemer: stjerner, planeter, kometer, asteroider, kluster, nebuloser og galakser. Du kan påvirke viste objekter ved at udføre handlinger med dem eller skaffe mere information om dem. Ved at klikke på et objekt identificeres det i statuslinjen, og ved blot at holde musen stille over et objekt vil det midlertidigt få et tilfældigt mærkat på kortet. Et dobbeltklik centrerer skærmen på objektet og begynder at følge det (så det forbliver centreret mens tiden går). Ved at højre klikke på et objekt, vises objektets sammenhængsafhængige menu som sørger for flere valgmuligheder.
& kstars; displays thousands of celestial objects: stars, planets, comets, asteroids, clusters, nebulae and galaxies. You can interact with displayed objects to perform actions on them or obtain more information about them. Clicking on an object will identify it in the status bar, and simply hovering the mouse cursor on an object will label it temporarily in the map. Double-clicking will re-centre the display on the object and begin tracking it (so that it will remain centred as time passes). Right clicking an object opens the object 's popup menu, which provides more options.
Popop- menuen
The Popup Menu
Her er et eksempel på den popop- menu der kommer når man højre klikker på Oriontågen:
Here is an example of the right click popup menu, for the Orion Nebula:
Popop- menu for M 42
Popup Menu for M 42
Hvad der er med på popop- menuen afhænger til dels af hvad slags objekt du højre klikker på, men den grundlæggende struktur er som følger. Du kan finde mere detaljerede oplysninger om popop- menuen.
The appearance of the popup menu depends somewhat on the kind of object you right -click on, but the basic structure is listed below. You can get more detailed information about the popup menu.
Det øverste afsnit indeholder information som ikke kan vælges. De øverste 1 - 3 linjer viser objektets navne og hvilken type objekter det tilhører. De næste 3 linjer viser hvornår objektet står op, er på sit højeste og går ned. Hvis tiderne for at stå op og gå ned siger "circumpolar", betyder det at objektet altid er over horisonten for det nuværende sted.
The top section contains information labels (which are not selectable). The top one to three labels display the object 's name(s) and object type. The next three labels show the object 's rise, transit and set times. If the rise and set times say "circumpolar", it means that the object is always above the horizon for the present location.
Afsnittet i midten indeholder punkter for at udføre handlinger med objektet, såsom Centrér og følg, Detaljer... og Tilføj etiket. Se beskrivelsen af menuen for en fuldstændig liste og beskrivelse af hvert punkt.
The middle section contains items for performing actions on the object, such as Center and Track, Angular Distance To... (which enters the Angular Distance Mode, allowing you to measure the angle between objects in the sky), Details... (which opens the object 's Object Details window), Attach Label and Add/ Remove Trail (only available for Solar System bodies).
Det nederste afsnit indeholder link til billeder af og/ eller netsider med informationer om det valgte objekt. Hvis du kender en yderligere & URL; med informationer eller et billede af objektet, kan du tilføje et link til objektets popop- menu med Tilføj link....
The bottom section contains links to images and/ or informative webpages about the selected object. If you know of an additional & URL; with information or an image of the object, you can add a custom link to the object 's popup menu using the Add Link... item.
Find objekter
Finding Objects
Find objekter værktøjet
Find Object Tool
Find efter navn
Finding by Name
Du kan søge efter et navngivet objekt med værktøjet Find objekt, som åbnes ved at klikke på ikonet søg i værktøjslinjen, ved at vælge menupunktet Find objekt... på Retning - menuen eller ved at taste Ctrl; F. Vinduet Find objekt er vist herunder:
You can search for named objects using the Find Object tool, which can be opened by clicking on the search icon in the toolbar, by selecting Find Object... from the Pointing menu, or by pressing Ctrl; F. The Find Object window is shown below:
Vinduet Find objekt
Find Object Window
Vinduet indeholder en liste over de navngivne objekter & kstars; kender. Mange objekter står kun opført med deres katalognavne (f. eks. NGC 3077), men nogle er også opført med deres almindelige navne (f. eks. Malstrømgalaksen). Du kan filtrere denne liste efter navn eller objekttype. For at filtrere efter navn, skriver du noget i redigeringsfeltet i toppen af vinduet. Listen vil så kun indeholde navne der indeholder det du skrev. For at filtrere efter type, vælger du en type fra kombinationsfeltet i bunden af vinduet.
The window contains a list of all the named objects that & kstars; is aware of. Many of the objects only have a numeric catalogue name (for example, NGC 3077), but some objects have a common name as well (for example, Whirlpool Galaxy). You can filter the list by name and by object type. To filter by name, enter a string in the edit box at the top of the window; the list will then only contain names which start with that string. To filter by type, select a type from the combo box at the bottom of the window.
For at centrere visning mod et objekt, markeres det ønskede objekt og der trykkes på O. k.. Vær opmærksom på at hvis objektet ligger under horisonten, ser du måske ikke andet end grøn farve. Det er jorden der dækker, men jorden kan gøres usynlig ved at fjerne markeringen i Usynlig pga. jorden i dialogen Billedindstillinger eller ved at trykke på knappen Jorden i værktøjslinjen Vis.
To centre the display on an object, highlight the desired object in the list, and press Ok. Note that if the object is below the horizon, the program will warn you that you may not see anything except the ground (you can make the ground invisible in the Display Options window, or by pressing the Ground button in the View toolbar).
Følgning
Tracking
Objekter følgers automatisk når billedet er centreret omkring objektet enten i dialogen Find objekt, ved at dobbeltklikke på objektet eller ved at vælge Centrér og følg fra højre klik- menuen. Du kan ophæve følgningen ved at flytte på billedet, trykke på Lås - ikonet i værktøjslinjen eller fravælge Følg objekt på Retning - menuen.
& kstars; will automatically begin tracking on an object whenever one is centred in the display, either by using the Find Object window, by double-clicking on it, or by selecting Center and Track from its right -click popup menu. You can disengage tracking by panning the display, pressing the Lock icon in the Main toolbar, or selecting Track Object from the Pointing menu.
Banespor
Orbit Trails
Tilknyttet til centreret objekt
Attached to centred object
Når & kstars; følger et legeme i solsystemet, tilføjes et banespor automatisk, som viser legemets vej henover himmelen. Du skal formodentlig ændre klokkens tidsskridt til en stor værdi (såsom 1 dag) for at se sporet.
When tracking on a Solar System body, & kstars; will automatically attach an orbit trail, showing the path of the body across the sky. You will likely need to change the clock 's timestep to a large value (such as 1 day) to see the trail.
Tastaturhandlinger
Objects in the Sky
Dette afslutter rundturen i & kstars;, selvom vi kun har skrabet ydersiden af de tilgængelige funktioner. & kstars; indeholder mange nyttige astronomiværktøjer, den kan direkte styre dit teleskop, og den tilbyder en stor mængde valgmuligheder for indstilling og brugertilpasning. Desuden indeholder denne håndbog Astroinfo- projektet, en serie korte, sammenlinkede artikler som forklarer nogle af de astrofysiske begreber som ligger bagved & kstars;.
This concludes the tour of & kstars;, although we have only scratched the surface of the available features. & kstars; includes many useful astronomy tools, it can directly control your telescope, and it offers a wide variety of configuration and customization options. In addition, this Handbook includes the AstroInfo Project, a series of short, interlinked articles explaining some of the celestial and astrophysical concepts behind & kstars;.
Retrograd bevægelse er når et himmellegeme bevæger sig i den modsatte retning af hvad himmellegemer normalt gør indenfor et givet system.
Retrograde Motion is the orbital motion of a body in a direction opposite that which is normal to spatial bodies within a given system.
Når vi betragter himlen forventer vi at himmellegemerne bevæger sig i en bestemt retning over tid. Tilsyneladende bevæger himmellegemerne sig fra øst mod vest. Det er dog muligt at se f. eks. kunstige satellitter og rumskibe med en østgående bane, bevæge sig i modsat retning En sådan bane kaldes retrograd bevægelse.
When we observe the sky, we expect most objects to appear to move in a particular direction with the passing of time. The apparent motion of most bodies in the sky is from east to west. However it is possible to observe a body moving west to east, such as an artificial satellite or space shuttle that is orbiting eastward. This orbit is considered Retrograde Motion.
Begrebet retrograd bevægelse bruges oftest i forbindelse med de ydre planeters baner (Mars, Jupiter, Saturn, osv.). Selvom disse planeter normalt ser ud til at bevæge sig fra øst mod vest på grund af jordens rotation om sig selv, bevæger de sig faktisk langsomt fra vest mod øst i forhold til stjernerne. Det kan man forvisse sig om ved at betragte dem nøje nogle nætter i træk. Denne vestgående bevægelse er det normale for disse planeter, og betragtes derfor ikke som retrograd bevægelse. Men på grund af at jorden er kortere tid om sin omgang rundt om solen end de ydre planeter, overhaler vi nogle gange de ydre planeter, som en hurtigere bil på en flersporet vej. Når dette sker vil den planet vi overhaler først se ud til at standse op og siden i en periode at bevæge sig lidt baglæns mod vest. Denne bevægelse baglæns kaldes retrograd bevægelse. Når jorden så er forbi planeten ser planeten ud til at genoptage sin rejse mod øst fra nat til nat.
Retrograde Motion is most often used in reference to the motion of the outer planets (Mars, Jupiter, Saturn, and so forth). Though these planets appear to move from east to west on a nightly basis in response to the spin of the Earth, they are actually drifting slowly eastward with respect to the stationary stars, which can be observed by noting the position of these planets for several nights in a row. This motion is normal for these planets, however, and not considered Retrograde Motion. However, since the Earth completes its orbit in a shorter period of time than these outer planets, we occasionally overtake an outer planet, like a faster car on a multiple-lane highway. When this occurs, the planet we are passing will first appear to stop its eastward drift, and it will then appear to drift back toward the west. This is Retrograde Motion, since it is in a direction opposite that which is typical for planets. Finally, as the Earth swings past the the planet in its orbit, they appear to resume their normal west-to-east drift on successive nights.
Planeternes retrograde bevægelser undrede oldtidens græske astronomer, og var årsagen til at de gav dem navnet planeter som på græsk betyder vandrere.
This Retrograde Motion of the planets puzzled ancient Greek astronomers, and was one reason why they named these bodies planets which in Greek means wanderers.
Værktøjet Scriptopbygning
The Script Builder Tool
Scriptopbygning
Script Builder
KDE- programmer kan styres fra andre programmer, fra kommandolinjen eller fra et skal- script vha. protokollen "Desktop COmmunication Protocol" (DCOP). KStars udnytter denne mulighed til at gøre det muligt at lave scripter der udfører meget komplekse operationer, så de kan udføres igen og igen. Dette kan f. eks. bruges i undervisningsverdenen, til at forberede en demonstration af astronomiske begreber og eksempler.
KDE applications can be controlled externally from another program, from a console prompt, or from a shell script using the Desktop COmmunication Protocol (DCOP). KStars takes advantage of this feature to allow rather complex behaviours to be scripted and played back at any time. This can be used, for example, to create a classroom demo to illustrate an astronomical concept.
Problemet med DCOP- scripter er at det minder meget om programmering når man skriver dem. Og derfor kan det virke uoverkommeligt at skulle lave dem i hånden hvis man ikke har erfaring med programmering. Værktøjet Scriptopbygning er en (GUI), en grafisk "peg og klik" brugerflade til at konstruere DCOP- scripter. På den måde bliver det meget nemmere for f. eks. lærere at lave avancerede scripter.
The problem with DCOP scripts is, writing them is a bit like programming, and can seem a daunting task to those who do not have programming experience. The Script Builder Tool provides a GUI point-and-click interface for constructing KStars DCOP scripts, making it very easy to create complex scripts.
Introduktion til Scriptopbygning
Introduction to the Script Builder
Før jeg forklarer hvordan Scriptopbyggeren bruges, vil jeg lave en kort introduktion af alle GUI - komponenterne. Brug funktionen "Hvad er dette?" for at få flere informationer.
Before explaining how to use the Script Builder, I provide a very brief introduction to all of the GUI components; for more infomation, use the "What 's This?" function.
Værktøjet Scriptopbygning
Script Builder Tool