natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette værktøj tegner en graf der viser et objekts højde på himlen som funktion af tiden, for ethvert tidspunkt set fra ethvert sted på jorden. Den øverste sektion viser en graf med højdevinklen afsat ud af den lodrette akse og tiden ud af den vandrette akse. Tiden vises i standardtidsregningens lokale tid under billedet og som siderisk tid ovenover grafen. Den nederste del af grafen er farvet grønlig for at vise at punkterne på denne del af grafen ligger under horisonten.
This tool plots the altitude of any objects as a function of time, for any date and location on Earth. The top section is a graphical plot of altitude angle on the vertical axis, and time on the horizontal axis. The time is shown both as standard local time along the bottom, and sidereal time along the top. The bottom half of the graph is shaded green to indicate that points in this region are below the horizon.
Der er flere måder at tilføje kurver til kurvevisningen. Den simpleste måde at tilføje en kurve for et eksisterende objekt er ved at skrive dets navn i feltet Navn og trykke på Enter- tasten eller Tegn kurve. Du kan også trykke på knappen Gennemse for at åbne vinduet Find objekt og vælge et objekt fra listen over kendte objekter. Hvis du vil tilføje dit eget punkt på himlen som ikke eksisterer i KStars database, skriver du bare et navn for punktet og dets koordinater i felterne RA og Dekl. Tryk på Tegn kurve så vises kurven (vær opmærksom på at det navn du bruger ikke må findes i databasen i forvejen).
There are a few ways to add curves to the plot. The simplest way to add the curve of an existing object is to simply type its name in the Name input field, and press Enter, or the Plot button. If the text you enter is found in the object database, the object 's curve is added to the graph. You can also press the Browse button to open the Find Object Window to select an object from the list of known objects. If you want to add a point that does not exist in the object database, simply enter a name for the point, and then fill in the coordinates in the RA and Dec input fields. Then press the Plot button to add the curve for your custom object to the plot (note that you have to pick a name that does not already exist in the object database for this to work).
Når du tilføjer en kurve til visningen tegnes dens "højde vs. tid" - kurve som en tyk hvid linje og dens navn tilføjes til dens listen nederst til højre. Alle andre kurver der fandtes i forvejen bliver vist som en tyndere rødlig kurve. Du kan vælge hvilken kurve der skal tegnes med den hvide streg ved at markere dens navn i listen.
When you add an object to the plot, its altitude vs. time curve is plotted with a thick white line, and its name is added to the listbox at the lower right. Any objects that were already present are plotted with a thinner red curve. You can choose which object is plotted with the thick white curve by highlighting its name in the listbox.
Disse kurver viser et objekts højde (dets vinkel over horisonten) som en funktion af tiden. Når en kurve passerer midten af vinduet fra den nederste halvdet til den øverste er objektet "stået op", når kurven går ned i nederste halvdel igen er objektet "gået ned" igen. For eksempel i skærmaftrykket, går den lille planet Quaoar ned omkring 15: 00 lokal tid, og står op omkring 04: 00 lokal tid.
These curves show the objects 'Altitude (angle above the horizon) as a function of time. When a curve passes from the lower half to the upper half, the object has risen; when it falls back to the lower half, it has set. For example, in the screenshot, the minor planet Quaoar is rising at around 15:30 local time, and is setting at about 00:30.
Et objekts højde afhænger både af hvor på jorden man befinder sig og af hvilken dato det er. Som standard bruges de data for tid og sted du har angivet i indstillingerne i & kstars;, men du kan ændre tiden og stedet på fanebladet Dato & sted. For at ændre stedet trykker du på knappen Vælg by... og kommer til vinduet Sæt geografisk sted. Du kan også skrive en breddegrad og længdegrad direkte for at se en kurve derfra. Tryk på Opdatér når du har skrevet dem. For at ændre datoen kan du bruge datovælgeren i KStars eller det felt der er på fanebladet og trykke på Opdatér. Vær opmærksom på at alle kurver du allerede har fået tegnet automatisk ændrer sig til de nye værdier når du ændrer på dato og/ eller sted.
The Altitude of an object depends on both where you are on Earth, and on the Date. By default, the Tool adopts the Location and Date from the current KStars settings. You can change these parameters in the Date & Location Tab. To change the Location, you can press the Choose City... button to open the Set Geographic Location Window, or enter Longitude and Latitude values manually in the input fields, and press the Update button. To change the Date, use the Date picker widget, then press Update. Note that any curves you had already plotted will be automatically updated when you change the Date and/ or Location.
Øvelse:
Exercise:
Tegn kurven over solhøjden. Vær sikker på at det geografiske sted er valgt godt langt fra Ækvator. Ændr datoen til en gang i juni og derefter til en gang i januar. Nu kan du nemt se hvorfor vi har årstider. Om vinteren er solen kortere tid over horisonten (vi har kortere dage) og dens højde er aldrig ret stor.
Plot the Sun 's Altitude curve. Make sure the geographic location is not near the equator. Change the Date to some time in June, and then again to sometime in January. You can see easily why we have seasons; in the winter, the Sun is above the horizon for less time (the days are shorter), and its altitude is never very high.
Astroinfo- projektet
The AstroInfo Project
Her kan du finde korte artikler som forklarer forskellige astronomiske emner i forbindelse med & kstars;. Der er svar på spørgsmål lige fra himmelrummets koordinatsystem til astronomiske mekanismer.
Here you can find a collection of short articles that explain various astronomical concepts used in & kstars;. From coordinate systems to celestial mechanics, you can find answers to your questions here.
Nogle af artiklerne indeholder også øvelser du kan udføre med & kstars; for at illustrere artiklens indhold.
The articles sometimes also contain exercises that you can perform with & kstars; to illustrate the concept behind the article.
Strålingen fra et sortlegeme
Blackbody Radiation
Ved et sortlegeme forstås et idealiseret legeme med perfekt termisk udstråling. Da udstråling af lys og absorption af lys er symmetriske processer må en perfekt lyskilde også nødvendigvis absorbere lys perfekt. Derfor vil et sådant legeme ved stuetemperatur fremstå som fuldstændigt sort - derfor navnet sortlegeme. Ved højere temperaturer vil et sortlegeme derimod begynde at udsende synlig termisk stråling (Lys).
A blackbody refers to an opaque object that emits thermal radiation. A perfect blackbody is one that absorbs all incoming light and does not reflect any. At room temperature, such an object would appear to be perfectly black (hence the term blackbody). However, if heated to a high temperature, a blackbody will begin to glow with thermal radiation.
Alle legemer, hvis temperatur er højere end det absolutte nulpunkt (- 273, 15 grader celsius), udsender termisk stråling, men intet legeme er en perfekt lyskilde; alle materialer udstråler og absorberer lys bedre ved nogle bølgelængder end ved andre. Disse uregelmæssigheder gør det svært at studere interaktion mellem lys, varme og stof ved brug af almindelige legemer.
In fact, all objects emit thermal radiation (as long as their temperature is above Absolute Zero, or -273.15 degrees Celsius), but no object emits thermal radiation perfectly; rather, they are better at emitting/ absorbing some wavelengths of light than others. These uneven efficiencies make it difficult to study the interaction of light, heat and matter using normal objects.
Heldigvis er det muligt at konstruere et næsten perfekt sortlegeme. Man bygger en kasse af et varmeledende materiale, f. eks. metal. Denne kasse skal være hermetisk lukket, således at lys ikke kan slippe ind udefra. Man borer så et meget lille hul i kassen. Det lys, der kommer ud af dette hul vil have egenskaber, der næsten fuldstændigt modsvarer lyset fra et ideelt sortlegeme med en temperatur svarende til luften inde i kassen.
Fortunately, it is possible to construct a nearly-perfect blackbody. Construct a box made of a thermally conductive material, such as metal. The box should be completely closed on all sides, so that the inside forms a cavity that does not receive light from the surroundings. Then, make a small hole somewhere on the box. The light coming out of this hole will almost perfectly resemble the light from an ideal blackbody, for the temperature of the air inside the box.
I begyndelsen af det 20. århundrede studerede bl. a. videnskabsmændene Lord Rayleigh og Max Planck sortlegemestråling ved hjælp af en sådan kasse. Efter dette arbejde var Planck i stand til at give en beskrivelse af intensiteten af det lys et sortlegeme udstrålede, som funktion af dets bølgelængde. Derudover var han i stand til at beskrive hvordan dets spektrum ændrede sig ved ændringer i temperaturen. Plancks arbejde med sortlegemestråling er et af de områder af fysikken, der dannede grundlag for kvantemekanikken, men dette falder uheldigvis udenfor denne artikels område.
At the beginning of the 20th century, scientists Lord Rayleigh, and Max Planck (among others) studied the blackbody radiation using such a device. After much work, Planck was able to empirically describe the intensity of light emitted by a blackbody as a function of wavelength. Furthermore, he was able to describe how this spectrum would change as the temperature changed. Planck 's work on blackbody radiation is one of the areas of physics that led to the foundation of the wonderful science of Quantum Mechanics, but that is unfortunately beyond the scope of this article.
Det Planck og andre fandt ud af var, at efterhånden som et sortlegemes temperatur øges, øges også mængden af lys, der udstråles pr. sekund, og at lysets spektrum ændres således at bølgelængden for den mest intense del går mod mere blålige farver (se figur 1).
What Planck and the others found was that as the temperature of a blackbody increases, the total amount of light emitted per second increases, and the wavelength of the spectrum 's peak shifts to bluer colours (see Figure 1).
For eksempel bliver en jernstang orangerød (rødglødende) hvis man opvarmer den til en vis temperatur, og dens farve ændres gradvist imod blåhvid (hvidglødende) hvis den opvarmes yderligere.
For example, an iron bar becomes orange-red when heated to high temperatures and its colour progressively shifts toward blue and white as it is heated further.
I 1893 kvantificerede den tyske videnskabsmand Wilhelm Wein sammenhængen mellem et sortlegemes temperatur og bølgelængden for spektrets top med denne ligning:
In 1893, German physicist Wilhelm Wien quantified the relationship between blackbody temperature and the wavelength of the spectral peak with the following equation:
hvor T er temperaturen i Kelvin. Weins lov (også kaldet Weins forskydningslov) kan udtrykkes i ord som "bølgelængden for den maksimale udstråling fra et sortlegeme er omvendt proportional med dets temperatur". Dette giver mening; lys med kortere bølgelængde (og dermed højere frekvens) svarer til fotoner med højere energi, hvilket man ville forvente af et varmere legeme.
where T is the temperature in Kelvin. Wien 's law (also known as Wien 's displacement law) states that the wavelength of maximum emission from a blackbody is inversely proportional to its temperature. This makes sense; shorter-wavelength (higher-frequency) light corresponds to higher-energy photons, which you would expect from a higher-temperature object.
For eksempel har solens overflade en gennemsnitstemperatur på 5800 K og den bølgelængde solen udsender mest lys med er:
For example, the sun has an average temperature of 5800 K, so its wavelength of maximum emission is given by:
Denne bølgelængde falder i den grønne del af det synlige lys 'spektrum, men solen udstråler fotoner med både kortere og længere bølgelængde end lambda( max), og det menneskelige øje opfatter solens lys som gulligt/ hvidt.
This wavelengths falls in the green region of the visible light spectrum, but the sun 's continuum radiates photons both longer and shorter than lambda(max) and the human eyes perceives the sun 's colour as yellow/ white.
I 1879 viste den østrigske fysiker Stephan Josef Stefan at et sortlegemes lysudsendelse, L er proportional med dets temperatur T opløftet til fjerde potens.
In 1879, Austrian physicist Stephan Josef Stefan showed that the luminosity, L, of a black body is proportional to the 4th power of its temperature T.
hvor A er overfladearealet, alfa er en proportionalitetskonstant og T er temperaturen i Kelvin. Det betyder at hvis temperaturen fordobles (f. eks. fra 1000 K til 2000 K) vil den totale mængde energi, der udstråles, stige med en faktor 2^4 altså 16.
where A is the surface area, alpha is a constant of proportionality, and T is the temperature in Kelvin. That is, if we double the temperature (e. g. 1000 K to 2000 K) then the total energy radiated from a blackbody increase by a factor of 2^4 or 16.
Fem år senere udledte den østrigske fysiker Ludvig Boltzman den samme ligning, og den er nu kendt som Stephan- Boltzmans lov. Hvis vi antager en perfekt kugleformet stjerne har radius R bliver den mængde lys den udsender
Five years later, Austrian physicist Ludwig Boltzman derived the same equation and is now known as the Stefan-Boltzman law. If we assume a spherical star with radius R, then the luminosity of such a star is
hvor R er stjernens radius i cm og alfa er Stephan- Boltzmans konstant, som har værdien:
where R is the star radius in cm, and the alpha is the Stefan-Boltzman constant, which has the value:
Modulet Vinkelafstand
Angular Distance module
Astronomisk lommeregner
Astrocalculator
Regnemodulet Vinkelafstand
The Angular Distance calculator module
Vinkelafstand
Angular Distance
Værktøjet Vinkelafstand bruges til at måle vinklen mellem to vilkårlige punkter på himmelen. Du angiver simpelthen ækvatorielle koordinater for det ønskede par af punkter, og trykker derefter på knappen Beregn for at få vinklen mellem de to punkter.
The Angular Distance tool is used to measure the angle between any two points on the sky. You simply specify the Equatorial coordinates of the desired pair of points, and then press the Compute button to obtain the angle between the two points.
Dette modul indeholder også en batch- tilstand. I batch- tilstanden angiver du en inddatafil som indeholder fire tal pr linje: RA - og Dec- værdier for par af punkter. Alternativt kan du angive en enkelt værdi for nogle af de fire koordinater i lommeregnerens felt (de tilsvarende værdier i inddatafilen skal springes over hvis de angives i lommeregneren).
There is also a Batch mode for this module. In batch mode, you specify an input filename which contains four numbers per line: the RA and Dec values for pairs of points. Alternatively, you can specify a single value for any of these four coordinates in the calculator panel (the corresponding values in the input file should be skipped if they are specified in the calculator).
Når du har angivet navnet på en inddatafil og på en uddatafil, trykkes blot på knappen Kør for at oprette uddatafilen.
Once you have specified the input filename and an output filename, simply press the Run button to generate the output file.
Modulet for tilsyneladende koordinater
Apparent Coordinates module
Modulet for udregning af tilsyneladende koordinater
The Apparent Coordinates calculator module
Tilsyneladende koordinater
Apparent Coordinates
I modulet for tilsyneladende koordinater kan du omregne katalog- koordinaterne for et punkt på himlen til dets tilsyneladende koordinater (der hvor du skal kigge for at se punktet). Koordinaterne for objekter på himlen ligger ikke fast. Det skyldes bl. a præcessionen, nutationen og aberrationen. Dette modul tager hensyn til disse ting.
The Apparent Coordinates module converts the catalogue coordinates of a point in the sky to its apparent coordinates for any date. The coordinates of objects in the sky are not fixed, because of precession, nutation and aberration. This module takes these effects into account.
Brug modulet ved først at skrive den ønskede dato og tid i Mål Tid/ Dato og derefter skrive katalogkoordinaterne under Katalogkoordinater. Du kan også angive katalogets epoch her (som regel 2000. 0 for moderne kataloger). Når det er indtastet trykker du på Beregn og så vil objektets koordinater på "måletidspunktet" blive vist under Tilsyneladende koordinater.
To use the module, first enter the desired target date and time in the Target Time/ Date section. Then, enter the catalogue coordinates in the Catalog Coordinates section. You can also specify the catalogue 's epoch here (usually 2000.0 for modern object catalogues). Finally, press the Compute button, and the object 's coordinates for the target date will be displayed in the Apparent Coordinates section.
Daglængdemodul
Day Duration module
Modulet til beregning af daglængde
The Day Duration calculator module
Daglængde
Day Duration
Dette modul bruges til at beregne både daglængde, solopgang, solpassage (middag) og solnedgang for enhver dato ethvert sted på jorden. Skriv de ønskede geografiske koordinater og datoen ind i de rigtige felter og tryk derefter på Beregn.
This module computes the length of day as well as sunrise, sun-transit (noon), and sunset times for any calendar date, for any location on Earth. First fill in the desired geographic coordinates and date, then press the Compute button.
Modulet Ekliptiske koordinater
Ecliptic Coordinates module
Regnemodulet Ekliptiske koordinater
The Ecliptic Coordinates calculator module
Ekliptiske koordinater
Ecliptic Coordinates
Dette modul konverterer mellem Ækvatorielle koordinater og Ekliptiske koordinater. Vælg først hvilke koordinater der skal være inddata i feltet Vælg inddatakoordinater. Udfyld derefter enten de tilsvarende koordinatværdier i feltet Ekliptiske koordinater eller Ækvatorielle koordinater. Tryk til sidst på knappen Beregn, så udfyldes de modsatte koordinater.
This module converts between Equatorial coordinates and Ecliptic coordinates. First, select which coordinates should be taken as input values in the Choose Input Coordinates section. Then, fill in the corresponding coordinate values in either the Ecliptic coordinates or Equatorial coordinates section. Finally, press the Compute button, and the complementary coordinates will be filled in.
Modulet indeholder en batch- tilstand til at konvertere flere koordinatpar på en gang. Du skal oprette en inddatafil, hvor hver linje indeholder to værdier: parret med inddatakoordinater (enten ækvatorielle eller ekliptiske). Angiv derefter hvilke koordinater du bruger som inddata, og identificér inddata - og uddatafilnavnene. Tryk til sidst på knappen Kør for at oprette uddatafilen, som vil indeholde de konverterede koordinater (ækvatorielle eller ekliptiske, det modsatte af det du valgte som inddataværdier).
The module contains a batch mode for converting several coordinate pairs at once. You must construct an input file in which each line contains two values: the input coordinate pairs (either Equatorial or Ecliptic). Then specify which coordinates you are using as input, and identify the input and output filenames. Finally, press the Run button to generate the output file, which will contain the converted coordinates (Equatorial or Ecliptic; the complement of what you chose as the input values).
Modul til omregning af koordinater mellem ækvatorsystemet og mælkevejssystemet (galaksesystemet)
Equatorial/ Galactic Coordinates module
Modul til omregning af koordinater mellem ækvatorsystemet og mælkevejssystemet (galaksesystemet)
The Equatorial/ Galactic Coordinates calculator module
Koordinater i Ækvatorsystemet/ Mælkevejssystemet (Galaksesystemet)
Equatorial/ Galactic Coordinates
Dette modul bruges til at omregne koordinater mellem ækvatorsystemet og mælkevejssystemet (galaksesystemet) og omvendt. Vælg først hvilken slags koordinater du vil indsætte i sektionen Valg af inddata. Indsæt derefter de koordinater du vil omregne under enten Koordinater i mælkevejssystemet eller Koordinater i ækvatorsystemet, og tryk på Beregn for at få beregnet koordinaterne i det andet koordinatsystem.
This module converts from Equatorial coordinates to Galactic coordinates, and vice versa. First, select which coordinates should be taken as input values in the Input Selection section. Then, fill in the corresponding coordinate values in either the Galactic coordinates or Equatorial coordinates section. Finally, press the Compute button, and the complementary coordinates will be filled in.
Modulet jævndøgn og solhverv
Equinoxes and Solstices module
Modulet jævndøgn og solhverv
The Equinoxes and Solstices calculator module
Jævndøgn og solhverv
Equinoxes and Solstices
Modulet Jævndøgn og solhverv beregner dato og tid for et jævndøgn eller solhverv for et givet år. Du angiver hvilken begivenhed (forårsjævndøgn, sommersolhverv, efterårsjævndøgn eller vintersolhverv) som skal undersøges, og året. Tryk derefter på knappen Beregn for at få fat i dato og tidspunkt for begivenheden, og længden for den tilsvarende årstid i dage.
The Equinoxes and Solstices module calculates the date and time of an equinox or solstice for a given year. You specify which event (Spring Equinox, Summer Solstice, Autumn Equinox or Winter Solstice) should be investigated, and the year. Then press the Compute button to obtain the date and time of the event, and the length of the corresponding season, in days.
Dette modul indeholder en batch- tilstand. For at bruge denne, laves en inddatafil hvis linjer hver indeholder et år hvor jævndøgn eller solhverv skal beregnes. Angiv derefter inddata - og uddatafilnavnene, og tryk på knappen Kør for at oprette uddatafilen. Hver linje i uddatafilen indeholder inddataåret, dato og tidspunkt for hver begivenhed, og længden af hver årstid.
There is a batch mode for this module. To use it, simply generate an input file whose lines each contain a year for which the Equinox and Solstice data will be computed. Then specify the input and output filenames, and press the Run button to generate the output file. Each line in the output file contains the input year, the date and time of each event, and the length of each season.
Geodætisk koordinatmodul
Geodetic Coordinates module
Modul til omregning af geodætiske koordinater
The Geodetic Coordinates calculator module
Geodætiske koordinater
Geodetic Coordinates
Det normale geografiske koordinatsystem går ud fra at jorden er perfekt kugleformet. Det er næsten rigtigt, så geografiske koordinater kan bruges til de fleste formål. Men hvis man skal lave meget præcise ting må man tage udgangspunkt i jordens faktiske form. Jorden er ellipseformet, afstanden rundt om jorden ved ækvator er 0, 3% større end en storcirkel som passerer igennem polerne. Det geodætiske koordinatsystem tager hensyn til jordens ellipseform og angiver en position på jordens overflade med kartesiske koordinater (X, Y og Z).
The normal geographic coordinate system assumes that the Earth is a perfect sphere. This is nearly true, so for most purposes geographic coordinates are fine. If very high precision is required, then we must take the true shape of the Earth into account. The Earth is an ellipsoid; the distance around the equator is about 0.3% longer than a Great Circle that passes through the poles. The Geodetic Coordinate system takes this ellipsoidal shape into account, and expresses the position on the Earth 's surface in Cartesian coordinates (X, Y, and Z).